Tervetuloa Jerusalem studioon!
Jemenin sisällissota -
puhkesi vuonna 2015 -
Abdrabuh Mansur Hadin keskushallinnon -
ja huthikapinallisten välillä.
Tämän köyhimmän arabimaan humanitaarinen tilanne -
järkyttää kansainvälistä yhteisöä.
Tästä keskustelevat -
tohtori Eldad Pardo Impact SE:stä ja Heprealaisesta yliopistosta, -
analyytikkomme Amir Oren -
ja kulttuurianalyytikko, reservin everstiluutnantti Reuven Ben Shalom.
Herra Oren, mikä on Jemenin tilanne?
Mainitsitte, että Jemen on arabimaista köyhin.
Siitä tulee mieleen -
vanha sanonta Meksikosta.
Jemeniin mukautettuna se kuuluisi: -
"Niin kaukana Allahista, niin lähellä strategisia kohteita," -
eli Punaistamerta, Intian valtamerta ja Saudi-Arabiaa.
Sota alkoi sisällissotana pari vuotta sitten, -
mutta sekin on muuttunut saudien ja Iranin yhteenotoksi.
Jemenin heimotaistelut ovat saaneet uuden ulottuvuuden.
Tohtori Pardo, mitä mieltä olette?
Lähi-idässä vaikuttaa kahdenlaisia voimia: -
kehityksen ja maltillisuuden voimat -
sekä Iranin johtamat sotaisat vastarintavoimat.
Iranilaiset tukevat hutheja, -
ja heidän iskulauseensa on: "Kuolema Amerikalle ja Israelille!"
"Juutalaiset ovat kirottuja. Islam voittaa!"
Siinä on pähkinänkuoressa se taistelu, -
jota käydään koko Lähi-idässä ja jokaisen muslimin sydämessä.
Haluavatko he demokraattista ja edistyksellistä järjestelmää, -
kuten ne miljoonat mielenosoittajat Lähi-idässä vuonna 2011, -
myös Jemenissä?
Vai haluavatko he islamilaista vallankumousta, -
jossa kaikki yhdistetään yhden imperiumin alaisuuteen?
Sen keskus olisi Mekka ja sitä johtaisi Iran, Isis tai al-Qaida, -
tai kuka tahansa siitä haaveileva.
Sillä taistelulla on muutamia keskuksia.
Kuten sanottu, Jemenillä on strateginen sijainti lähellä Mekkaa -
ja Bab el-Mandebin meriväylää.
Se on osa romahtavaa Lähi-itää.
Kommenttinne auttavat -
ymmärtämään konfliktin puitteita.
Israelissa ja yleensäkin länsimaissa -
nämä ongelmat ymmärretään usein yksiulotteisesti.
Jemen on 2000 kilometrin päässä täältä Jerusalemista.
Bab el-Mandeb on tietysti strategisesti tärkeä.
On väärin sanoa tätä sisällissodaksi, joka alkoi kaksi vuotta sitten.
Jemenin pohjois- ja eteläosat ovat olleet pitkään vastakkain.
Ne yhdistettiin samaan valtioon vasta vuonna 1990.
Konfliktin juuret ulottuvat siis paljon kauemmaksi.
Jos konfliktin taustoja ei ymmärretä, sitä ei osata ratkaistakaan.
Jos Jemenin sota määritellään Iranin ja Saudi-Arabian sijaissodaksi, -
se näyttää hyvän ja pahan taistelulta, jolloin ratkaisu näyttää helpolta.
Suurvallat olivat ennen avaintekijöitä Jemenissä.
Iso-Britannia hallitsi meriä silloinkin, -
mutta 1960-luvulta alkaen -
Jemenistä kilpailivat Saudi-Arabia ja Egypti.
Tuolloin Nasser esiintyi arabinationalistina, -
mutta nyt siinä roolissa ovat Khamenei -
ja muut vallankumoukselliset iranilaiset.
Kuten sanottu, kyse on myös pohjoisen ja etelän konfliktista.
Abd al-Qawi Maqawi, Etelä-Jemenin vapautusrintaman johtaja, -
oli tuttu nimi tuolloin.
Vuonna 1969 britit päättivät vetäytyä Adenista.
Tyhjiön täyttivät alueelliset vallat, -
koska amerikkalaisetkaan eivät tulleet brittien tilalle.
Kun amerikkalaiset alkoivat tulla 17 vuotta sitten, -
al-Qaida teki pommi-iskun USS Colea vastaan.
Se ennakoi 9/11-iskua.
Mitä ulkovallat ikinä tekevätkin, -
jemeniläiset jatkavat taistelua toisiaan vastaan.
Mutta miten paljon tähän konfliktiin vaikuttaa -
Muhammad Bin Salmanin johtama Riadin hallinto?
Tälle harjoittelevalle hallitsijalle -
Jemen, Qatar ja Libanon ovat nukketeattereita.
Uusi saudijohto päätti sulkea Qatarin ulkopuolelle, -
ja sitten Libanonin pääministeri Hariri erosi virastaan Riadissa.
Muutama päivä sitten Jemen oli saarrossa, -
mutta sitten se kumottiin.
Riadin kansainväliselle lentokentälle ammuttiin ohjus -
ilmeisesti Pohjois-Jemenistä.
Sillä varmaankin matkittiin Hamasin iskua Ben Gurionille -
kolme vuotta sitten.
Tarkoitus oli pelotella ulkomaisia lentoyhtiöitä.
Saudi-Arabian ja Iranin suojattien konflikti -
on syttynyt ilmiliekkeihin Jemenissä.
Se voi päätyä invaasioon, -
koska saudien iskut hutheja vastaan eivät ole tuottaneet tulosta.
Saudien seuraava askel voi siis olla maahyökkäys.
Olen samaa mieltä siitä, -
että yksityiskohdat, historia ja kulttuuri on otettava huomioon.
Konfliktit ovat aina mutkikkaita, -
mutta Jemenissä se on mutkikkaampi kuin jopa Syyriassa ja Irakissa.
Yleiskuvan hahmottaminen on kuitenkin tärkeää.
Jos katsomme yksityiskohtia, -
esimerkiksi Pohjois- ja Etelä-Jemenin kysymystä, -
senkin taustalla vaikuttavat saudien ja arabiemiraattien jännitteet.
Emiraatit haluaisivat Etelä-Jemenin itsenäiseksi valtioksi, -
eli se kannattaa "kahden valtion ratkaisua".
Huomautan myös eräästä seikasta, joka nykyään usein unohtuu.
Vuonna 2011 alkoi arabikevät, josta puhun vieläkin, -
koska siihen osallistuneille arabikevät osoitti, -
että arabien enemmistö tahtoo demokratiaa.
Jemenissä siitä seurasi pitkä ja vaikea prosessi, -
mutta vuosina 2011―2015 -
jemeniläisheimojen välillä käytiin kansallista sovintoprosessia.
Vähitellen optimismi lisääntyi.
New York Times kirjoitti, -
että Tunisia ja Jemen olivat poikkeuksellisen lupaavia.
Sitten Iran meni väliin.
En tarkoita, että saudit ovat hyviä ja iranilaiset pahoja, -
mutta 9/11-iskun jälkeen -
Saudi-Arabiassa on ollut jatkuva sisäinen maltillistumisprosessi.
Se ei ole vain yhden miehen show.
Naiset saivat ajo-oikeuden, -
ja maassa kadutaan sitä, -
että islamilainen koulutusjärjestelmä on johtanut Isisin nousuun.
Se on koko Lähi-idän laajuinen kamppailu.
Islam on taisteleva uskonto, josta on vaikea päästä eroon.
Strategiset kysymykset ovat yleensä päällimmäisenä mielessä.
Itseänikin kiinnostaa Iranin ballistinen ohjusohjelma.
Huomion keskipisteenä pitäisi kuitenkin olla humanitaarinen kriisi.
Miten maailma voi hyväksyä ja jopa tukea tällaista?
Miljoonat ihmiset kärsivät nälänhädästä ja koleraepidemiasta.
Saudi-Arabia käy tätä sotaa Yhdysvaltojen tuella.
Rajat on suljettu kokonaan -
huthien tueksi tulevien iranilaiskoneiden pysäyttämiseksi.
Iranilaiset ja huthit kiistävät yhteytensä, -
mikä on naurettavaa, koska maahan laskeutuu iranilaiskoneita.
Ymmärrän siis lentokenttien sulkemisen.
Mutta missä vaiheessa maailma puuttuu humanitaariseen kriisiin?
Herra Oren, -
arabimaailman köyhimmän maan ei ole helppoa selvitä tästä kriisistä.
Kuten te kaikki olette huomauttaneet, -
maa on jo pitkään kärsinyt kaaoksesta ja epävakaudesta.
Jihadistit, kuten al-Qaida, ovat pitkään panostaneet Jemeniin.
Jemenin epävakaus on karkottanut ulkomaiset sijoittajat.
Yhdistyneiden kansakuntien ja eri valvontajärjestöjen mukaan -
rokotteet ja ruoka loppuvat kuukauden kuluessa.
Väestö kärsii jo nyt aliravitsemuksesta.
Miten tilanne voisi parantua?
Kovin pian se ei parane.
Muutama viikko sitten -
Yhdysvalloissa muistettiin merisotilaiden katastrofia -
Beirutissa vuonna 1983.
Yli 240 amerikkalaissotilasta kuoli Iranin tai Hizbollahin iskussa.
Amerikkalaisten saama opetus oli se, -
että rajaamattomia sitoutumisia on vältettävä, -
ja etteivät amerikkalaisjoukot voi pakottaa -
sotivia osapuolia keskinäiseen rauhaan.
Se ei onnistu varsinkaan Trumpin aikaan.
Kukaan ei lähetä sinne joukkoja vain humanitaarisen kriisin takia.
Mikä on Israelin intressi Jemenissä?
Israel tuki 1960-luvulla rojalisteja, -
joita myös saudit, britit ja amerikkalaiset tukivat -
kapinallisia vastaan.
Syynä oli se, että Egyptin Nasser oli Israelin päävihollinen.
Israel on siis omalta osaltaan auttanut Jemenin maltillisia voimia.
Vuoden 1973 jälkeen -
Egypti on pystynyt ohittamaan Tiraninsalmen -
sulkemalla Bab el-Mandebin.
Vuosina 1956 ja 1967 Israel uskoi, -
että Tiraninsalmen sulun murtaminen avasi sille väylän etelään.
Egyptiläiset menivätkin etelämmäs Bab el-Mandebiin asti -
ja sulki Israelin meriliikenteen siellä.
Israelille on siis ratkaisevan tärkeää, kuka Jemeniä hallitsee, -
tai ainakin sen länsirannikkoa.
Jos lisäksi huomioidaan Israelin ja Saudi-Arabian salaiset suhteet, -
Israel toivoo Iranin tukemien huthien tappiota, -
tai ainakin maan rauhoittumista.
Tohtori Pardo, mikä on Iranin tavoite Jemenissä?
Pyrkiikö se vain tuhoamaan ja haastamaan Saudi-Arabiaa -
osana alueellista vallantavoitteluaan, -
vai pyrkiikö se hallitsemaan nimenomaan näitä merialueita?
Sitä kautta kulkee paljon öljyä ja muita tuotteita, -
millä on merkitystä myös Israelille ja koko länsimaailmalle.
"Se ei lopu, ennen kuin se loppuu."
Nyt on aika korjata sato.
Tämä alkoi jo vuonna 2009 Iranissa.
Huhtikapina alkoi jo vuonna 2004.
Iran on investoinut paljon tähän sotaan.
Se on vienyt monen iranilaisen hengen.
Ensi vuonna Lähi-idän kohtalo määräytyy vuosikymmeniksi.
Iranilaiset tekevät kaikkensa voittaakseen.
Uskon amerikkalaisten olevan siitä tietoisia.
En pidä sitä niinkään saudien ja Iranin välisenä kamppailuna, -
vaan enemmän USA:n ja Iranin välisenä.
Kysymys kuuluu: kumpi niistä voittaa?
Professori Meir Litvak sanoi, -
että Yhdysvaltojen ulkopolitiikalla on seitsemän toimintakenttää, -
ja Lähi-itä on vain yksi niistä.
Iranin hillitseminen vaatii paljon.
Mitä humanitaariseen kriisiin tulee, -
rauhanomaisesta ratkaisusta puhuminen välittää väärän viestin.
Nyt kun Isis on voitettu, -
käytettävissä on paljon sotavoimaa ja tiedusteluvalmiuksia.
Nyt pitäisi keskittyä sodan voittamiseen nopeasti -
hyvän tiedustelun ja täsmällisten aseiden avulla.
Amerikkalaisia maajoukkoja ei tarvita.
Aiemmin Israelin puolustelut kuulostivat propagandalta, -
kun Israel viittasi Iraniin Hizbollahin ja Hamasin taustalla.
Vieläkin Israelin oppositio syyttää Netanjahua -
Iranin käyttämisestä keppihevosena.
Hän on kuitenkin oikeassa.
Iranin vehkeilyt on nyt paljastettu.
Iranilla on koko Lähi-idän kattava pitkän tähtäimen kampanja, -
jossa se on onnistunut melko hyvin.
Minustakin aloite on ollut Iranilla.
Eivät huthit itsessään ole pahiksia.
Heitä on muuten noin puolet Jemenin väestöstä.
Nyt Iran vain käyttää heitä hyväkseen -
ja on aseistanut heidät hampaisiin asti.
Herra Oren, mikseivät USA tai Venäjä osallistu tähän konfliktiin, -
vaikka kyse on niin strategisesta kohteesta?
Koska se näyttää päättymättömältä suolta.
Sen lopputulosta on vaikea nähdä.
Miten paikallisia voimia pystyttäisiin kontrolloimaan?
Jemeniläisiä ei ole siunattu hyvillä johtajilla.
Entinen presidentti Saleh vastusti ennen hutheja, -
jotka kapinoivat häntä vastaan.
Hän pakeni ja erosi virastaan, ja vaati sitten asemaansa takaisin.
Nyt hän on huthien liittolainen saadakseen poliittista valtaa.
Miten ulkopuolelta voitaisiin pyrkiä -
jemeniläisten elämän parantamiseen, -
jos jemeniläiset itse eivät siitä välitä?
Heillä näyttää olevan tärkeämpiä tavoitteita.
Heillä on oma kulttuurinsa ja prioriteettinsa.
Ulkopuolisten kannattaa pysyä siitä erossa.
Salehin huhutaan suunnittelevan Arabiemiirikuntien kanssa -
taas uutta puolenvaihtoa.
Hän on muuten zaidilainen šiia.
Kaikkea ei voi tosiaankaan ajatella -
šiiojen sodaksi muita vastaan.
Zaidit eivät ole oikeita šiioja, mutta Iran šiialaistaa kaikki.
Juontaako Jemenin konflikti juurensa -
šiiojen ja sunnien vihollisuudesta?
Se on tärkeä tekijä, -
mutta se on vain yksi tuon konfliktin ilmenemismuoto.
Minusta Lähi-idän konflikti on ennen kaikkea -
sotureiden ja rakentajien välinen.
Sotureita ovat Hamas ja muut islamistit kaikissa muodoissaan.
Ennen he olivat kommunisteja, sosialisteja, maolaisia -
ja muiden ideologioiden kannattajia.
Iranilaisiin vaikuttaa lisäksi halu kostaa arabeille.
Iranin kulttuuriin on juurtunut katkeruus siitä, -
että arabit valloittivat ja tuhosivat heidän kotimaansa.
He ovat hartaita muslimeja, -
mutta islam ja arabiankieli ovat heille ongelmallisia.
Meidän pitäisi kuunnella vihollisiamme.
He ovat tosissaan huutaessaan kuolemaa Amerikalle ja Israelille -
ja kirotessaan juutalaiset.
He pitävät itseään -
osana muslimimaailmaa.
Kyse ei ole vain Iranin omista asioista, -
vaan suuremmasta kampanjasta.
Istumme täällä Jerusalemissa 2000 kilometrin päässä konfliktista, -
mutta meidän on syytä seurata näitä tapahtumia tarkkaan, -
koska se, mitä tapahtuu siellä, tapahtuu vielä täälläkin.
Jemenissä yritettiin jopa yhteishallintoa.
Se on tuttua meidänkin ympäristössämme.
Tämä on hyödyllinen esimerkki -
varsinkin kapinan ja terrorismin vastustamisen kannalta.
Kuten presidentti Kennedy sanoi, elämä on epäreilua.
Jemenillä, joka sijaitsee -
Arabian niemimaan eteläkärjessä, -
ei ole öljyä, -
vaikka sen pohjoisnaapurit rikastuivat.
Jemeniläiset tunnetaan kuitenkin nuukuudestaan, -
myös Israelissa, koska täällä on jemeninjuutalaisia.
Heidän on täytynyt selvitä vähällä.
Heillä on siis vähemmän menetettävää kovina aikoina.
He voivat taistella vielä vuosia.
Korkeampaan elintasoon tottuneet lopettaisivat jo taistelut -
ja palaisivat normaaliin elämään.
Ulkomaalaiset eivät sille mitään voi.
Kysyisin taloudellisista tekijöistä ja Jemenin strategisesta sijainnista.
Kun Syyriasta tuli sotatanner, -
maailma reagoi vasta kun pakolaisia alkoi virrata länteen.
Jemen on kaukana lännestä, -
mutta se saattaa vaikuttaa länsimaiden talouselämään, -
varsinkin meriliikenteen kautta.
Tohtori Pardo, miten sitä uhkaa yritetään estää?
Jemenistähän on jo ammuttu saudien sotalaivaa, -
joka tuhoutui täysin.
Jemenin talouttakin on suunniteltava.
Ennen sitä sanottiin lännessä "onnelliseksi Arabiaksi".
Sitä kautta kulki maustereitti.
Aden oli tärkeä satama brittiläisen imperiumin aikaan.
Jemeniläinen ruokakin on kaikkea muuta kuin jemeniläistä.
Se on intialaista, afrikkalaista ja eurooppalaista, -
koska Jemen oli merkittävä kauppakeskus.
Arabimaat ovat Irania edellä silkkitie-suunnitelmissa, -
joista Kiinakin on kiinnostunut.
Ei Bahrainilla tai Abu Dhabillakaan ole öljyä.
Jemenilläkin on siis potentiaalia, vaikkapa matkailualalla.
Mutta kuten Amir sanoi, -
heidän on haluttava sitä ja tehtävä oikeat päätökset.
Taloudesta en voi sanoa muuta, kuin että se on avain kaikkeen.
Kiinalla on tosiaan intressejä alueella, -
ja ne ovat geostrategisia ja taloudellisia.
Jemeniä on käytetty teknologisena pelikenttänä.
Iranilaisvalmisteisia Scud-D-ohjuksia on torjuttu -
amerikkalaisilla PAC-3-ohjuksilla.
Viime kuussa Reaper-lennokki ammuttiin alas.
Amerikkalaiset ovat tehneet lennokki-iskuja Jemenissä -
jo vuosikymmenen ajan.
Siitäkin on hyvä oppia, koska se tapahtuu pian täällä.
Ohjelma on lopuillaan.
Mitä odotatte lähitulevaisuudelta?
Maantiede määrää kohtalon.
Jemen on lähellä myös Somalian rannikkoa merirosvoineen, -
mutta jos Iranista lähtee etelään Persianlahden läpi, -
Punaiselle merelle pääsee vain Jemenin rannikon kautta.
Sitähän kautta Iran yrittää salakuljettaa aseita -
ja ehkä ihmisiäkin Israelin vihollisille.
Israelille se on siis tärkeä alue valvonnan ja pysäyttämisen kannalta.
Korostaisin ideologista sotaa ja arabimaailman tulevaisuutta.
Tulevina vuosina on tuettava rationaalisuutta -
kaikilla rintamilla, Jemenissä, Irakissa ja Syyriassa.
Saudi-Arabian ja Irakin šiiojen suhde on ratkaisevan tärkeä.
Sunnien ja šiiojen konfliktista -
ja vastarintahengestä olisi päästävä yli -
ja työskenneltävä ihmisten kanssa.
Emme pysty ennustamaan emmekä vaikuttamaan, -
mutta humanitaariselle kriisille on tehtävä jotain.
Kiitos, tohtori Pardo, herra Oren ja eversti Ben Shalom!
Kiitos katsojillekin, näkemiin perjantaihin!
Olet juuri katsonut Jerusalem studio -ohjelman.
Mikäli ohjelma oli sinusta antoisa, voit tukea Heaven TV7 Jerusalemia.
Soita 0600-10077 tai käytä ruudun viitenumeroa.
Lahjoittaa voi myös PayPalin kautta.
Lahjoituksesi mahdollistaa Jerusalem studion.
Suomennos: Hannele Lehtoranta