Tervetuloa Jerusalem studioon!
USA:n presidentti Donald Trumpin -
on määrä päättää 15. lokakuuta, noudattaako Iran ydinsopimusta -
ja palveleeko sopimus Yhdysvaltain turvallisuusetuja.
Iranin ydinohjelmaa rajoittavan sopimuksen tulevaisuus -
on kyseenalainen.
Aiheesta keskustelevat tohtori Eldad Pardo, -
joka on Impact SE:n tutkimusjohtaja -
ja Heprealaisen yliopiston Iran-luennoitsija, -
analyytikkomme Amir Oren -
ja tohtori Emily Landau Kansallisen turvallisuuden tutkimuskeskuksesta.
Herra Oren, kertoisitteko tästä tapahtumaketjusta?
Iran ja kuusi suurvaltaa -
allekirjoittivat ydinsopimuksen -
lähes 27 kuukautta sitten.
Sinä aikana on tapahtunut useita mullistuksia, -
joista merkittävimpiä on Donald Trumpin vaalivoitto.
Hän ei ole sitoutunut Obaman ulkopoliittiseen linjaan, -
ei myöskään Iranin kohdalla.
Edessä on siis tärkeä määräaika, -
jolloin Trump voi päättää vetää USA:n pois ydinsopimuksesta.
Kongressihan on ohjeistanut häntä ilmoittamaan, -
vahvistaako hän sopimuksen vai ei.
Se ei silti välttämättä tarkoita ydinsopimuksen romahtamista.
Sopimuksella on muitakin osapuolia, -
ja siihen vaikuttavat Iranin politiikka ja reaktiot.
Edessä on tärkeä virstanpylväs, mutta tie ei pääty siihen.
Tohtori Pardo, -
Trump sai vaaleissa valtuudet Iranin kysymykseen.
Kuten herra Oren sanoi, -
Trump ei koe olevansa velvollinen seuraamaan Obaman linjaa.
Amerikkalaiset äänestivät jopa sen muuttamisen puolesta.
Trump on kuitenkin jo kaksi kertaa arvioinut sopimuksen uudelleen.
Hän julisti Iranin noudattavan sopimusta, -
ja sopimus jatkui ennallaan.
Nyt määräaika lähestyy jälleen, -
ja tällä kertaa hänen arvellaan jättävän sopimuksen vahvistamatta -
ja jättävän asian kongressin päätettäväksi.
Miksi juuri nyt?
Trumpin mukaan Iran sai -
paremman puolen sopimuksesta.
Hän haluaa tehdä sopimuksesta paremman.
Trump hyödyntää nyt sitä ajatusta, josta Irankin on samaa mieltä.
Iran sai hyvän sopimuksen, joten se haluaa säilyttää sen.
Se tekee Iranista haavoittuvaisen, koska se häviää, jos jokin muuttuu.
Iranilaiset yrittivät toimia ovelasti.
Pitkänmatkan ydinohjukset, terrorismi, -
valtapyrkimykset ja sekaantuminen muiden asioihin Lähi-idässä -
jätettiin sopimuksen ulkopuolelle.
Kaikki ne kysymykset ovat yhä avoimia, -
joten Iran on altis painostukselle.
Iran on nyt hyvin haavoittuvainen.
Kurdien kansanäänestys sai Iranin lähes paniikin valtaan.
Iranissa ei ole kovin paljon kurdeja, joten mistä se paniikki johtuu?
Iranilla on sisäisiä ongelmia. Se on imperiumi ilmankin Lähi-itää.
Korkein johtaja on sairas ja vanha.
Maassa on paljon tyytymättömyyttä.
Suuret odotukset eivät ole toteutuneet.
Iran haluaa säilyttää sopimuksen päästäkseen jotenkin eteenpäin.
Trumpin hallinto on jo kahdesti julistanut, -
että Iran noudattaa sopimusta ainakin kirjallisesti.
Mikä on muuttunut?
Mielenkiintoista kyllä, sopimusta ei koskaan allekirjoitettu.
Se oli tahallista.
Iran vaati, -
että kaiken piti olla vapaaehtoista.
Sopimuksen vahvistaminen on USA:n lain vaatimus.
Sen tarkoitus oli hyvä.
Sen mukaan USA:n hallinnon on 90 päivän välein tarkistettava, -
noudattaako Iran ydinsopimusta ja siihen liittyviä sopimuksia, -
myös turvallisuusneuvoston päätöslauselmaa 2231.
Sitten Trump nousi valtaan.
Hänellä on erilainen näkemys ydinsopimuksesta, -
mielestäni oikeutetusti, sillä se on ongelmallinen ja puutteellinen.
Vaikka Trumpin hallinto on monella tapaa hankala, -
Iran-sopimuksen kohdalla se osuu oikeaan.
Se on aloittanut Iran-linjansa arvioinnin, mutta se kestää kuukausia.
Sillä välin sen on kuitenkin pitänyt vahvistaa Iran-sopimus, -
vaikka se vasta arvioi, mitä tehdä koko sopimukselle.
Siksi se on kahdesti julistanut Iranin noudattavan sopimusta, -
vaikka Iran on syyllistynyt pieniin rikkomuksiin.
Obaman hallinto sanoi niitä "muotoseikoiksi", -
mutta ne ovat rikkomuksia.
On epäselvää, -
saako Iran ruiskuttaa kaasua edistykselliseen IR6-sentrifugiin.
On valitettavaa ja yllättävää, -
että sopimus antoi Iranille luottamuksellisuuden, -
vaikka Iran on ydinsulkusopimuksen rikkoja.
Sitä sen ei olisi pitänyt saada.
Luottamuksellisuuden vuoksi asioita jää pimentoon.
IAEA:n raportit ovat puutteellisia.
Niissä ei ole niitä tietoja, joita raporteissa ennen oli.
Sellaisia ongelmiakin voi olla, joista emme tiedä mitään.
Iranille on myönnetty poikkeuslupia.
Iran ei siis ole moitteeton.
Pahoja rikkomuksia ei kuitenkaan ole tehty, -
mikä ei ole yllätys, koska sopimus on Iranille edullinen.
Nyt Trumpin hallinto on saamassa Iran-arviointinsa päätökseen.
Siitä ilmoittaminen saattaa ajoittua -
sopimuksen vahvistamisen seuraavaan määräaikaan.
Arvioinnin lopputuloksen valossa vahvistaminen on kyseenalaista.
Sopimuksen vahvistaminen ei kuitenkaan tarkoita vain sitä, -
että IAEA sanoo Iranin noudattavan sopimusta.
Sopimus asetti tarkistustyöryhmän, joka ei ole IAEA:n alainen.
Sopimuksen noudattamisen määrittely on sen vastuulla.
Siitä emme tiedä mitään, koska keskustelut ovat luottamuksellisia.
Asia on siis mutkikkaampi, kuin miltä se mediassa näyttää.
Sitä se varmasti on.
USA:n YK-lähettiläs Nikki Haley sanoi -
washingtonilaiselle valvontaryhmälle, -
että vaikka ydinsopimuksessa on puutteita, siitä on vaikea luopua, -
koska tietyt osat siitä ovat -
USA:n ja kansainvälisen yhteisön edun mukaisia.
Kertoisitteko siitä, herra Oren?
Urheilukielikuvat eivät ehkä sovi tähän yhteyteen, -
mutta IAEA on kuin erotuomari, -
eikä sillä ole merkitystä, mitä Iran, USA tai Saksa sanoo.
Ei kaikissa asioissa.
Mutta siinä asiassa, johon maailma odottaa vastauksia.
IAEA on läpinäkymätön, ja rajat ovat epäselviä, -
ja se on tarkoituksellista.
Kansainvälisen atomienergiajärjestön IAEA:n johtaja Yukiya Amano sanoi, -
että vaikka Iran noudattaa ydinsopimusta, -
se on kieltänyt IAEA:lta pääsyn moniin kohteisiin.
Näin oli Irakissakin Butlerin ja Blixin valvonnan aikana.
Mutta eikö se herätä epäilyksiä?
Tietysti, mutta kysymys on poliittinen.
Kyse ei ole Iranin toiminnan perimmäisestä totuudesta, -
vaan niiden maiden poliittisesta julkisivusta, -
jotka haluavat säilyttää ydinsopimuksen.
Niin kauan kun IAEA:n johtaja ei julista avoimesti -
Iranin rikkoneen sopimusta, -
Saksan, Ranskan, Venäjän ja Kiinan johtajat eivät auta Trumpia -
sopimuksen jättämisessä.
Hiljattain Saksan puolustusministeri puhui taas sopimuksen eduista.
Vaikka Trump ei jatkaisikaan sopimusta, -
hän ei silti välttämättä ota pakotteita takaisin käyttöön.
Jos hän asettaisi samat pakotteet, -
eikä uusia pakotteita esimerkiksi vallankumouskaartia vastaan, -
Iran voisi sanoa USA:n rikkoneen sopimuksen.
Iranille on tärkeää saada joku muu näyttämään syylliseltä.
Tohtori Pardo, -
ne rahat, joista sopimuksen yhteydessä puhutaan, -
ovat Iranin aikaisemmin omistamia, jäädytettyjä varoja, -
eivät uusia rahoja.
Miten Iran voi pitää niitä riittävänä kannustimena -
sopimuksen pitämiselle?
Sopimushan rajoittaa sen ydinvalmiuksien kehittämistä.
Iranilla on talousvaikeuksia.
Useimmat tarkkailijat pitävät ongelmana sitä, -
että hallinnon sisäistä rakennetta on vaikea muuttaa.
Joitakin muutoksia tehtiin, ja rahaa virtaa, -
joten Iran pääsee hengittämään.
Iran on kuitenkin suurten mahdollisuuksien ja haasteiden maa.
Sen on päästävä eteenpäin.
Se antaa USA:lle vaikutusmahdollisuuksia.
Tärkeä tekijä on myös se, -
että Iraniin investoitujen rahojen tulevaisuus on epävarma.
Lahjakkaita ihmisiä lähtee maasta vieläkin.
Tiede, teollisuus ja ympäristö kärsivät.
Jos Yhdysvallat omaksuu kovan linjan, -
IAEA:ta ei edes tarvita, -
vaan painetta tulee tarpeeksi jo pankkijärjestelmästä ja muualta.
Iranin sisäinen tilanne on vaarallinen.
Tohtori Landau, -
USA on päättänyt painostaa Irania täyttämään velvollisuutensa -
ei vain ydinsopimuksen vaan koko politiikkansa osalta.
Ulkoministeri Rex Tillerson on monesti puhunut siitä, -
että USA arvioi koko Iran-kysymystä uudelleen, -
eikä vain ydinsopimusta.
Toteuttaako USA päätöksensä, -
vaikka Saksa, Ranska ja muut maat kamppailevat -
sopimuksen säilyttämisen puolesta?
Pysyykö Yhdysvallat lujana?
Yhdysvallat voi tehdä paljon yksinkin.
Valitettavasti Euroopan maat ovat enemmän huolissaan -
liiketoimistaan Iranin kanssa kuin ydinaseista.
Eurooppa ja Mogherini ovat pettymys ydinaseiden vastustamisen kannalta.
Ydinsopimus oli eurooppalaisille vain ovi, -
josta rynnätä kaupankäyntiin Iranin kanssa.
Heidän asenteensa on kyyninen.
Kyse ei ollut lainkaan ydinaseista.
Ydinsopimus on surkea. Se on kiistämätön tosiasia.
Se oli sitä alusta lähtien.
Se, että Iran noudattaa sitä, osoittaa, miten edullinen se on Iranille.
Sitä ei pidä tulkita menestykseksi.
Se ei ole estänyt Irania saamasta ydinaseita.
Se saattaa jopa edistää Iranin tarkoitusperiä.
Iranille on annettu aikaa vahvistua Lähi-idässä -
ja kehittää talouttaan ja ydininfrastruktuuriaan.
Iran saa esimerkiksi kehittää edistyksellisiä sentrifugeja!
Miksi sille annettiin se oikeus?
Iran saa vahvistua seuraavat 8―10 vuotta.
Kun ydinsopimus raukeaa, -
Iranilla on paremmat valmiudet nopeaan pommin valmistamiseen.
Iran noudattaa sopimusta siksi, että se palvelee sen etuja.
Tillerson antoi tärkeän lausunnon 19. huhtikuuta.
Se on ainut vinkki siitä, mihin Iran-arvioinnissa on päädytty.
Hän sanoi, -
ettei Iranin ydinohjelmaa enää eroteta Iranin muusta käytöksestä, -
kuten Obaman hallinto teki.
Jos ydinsopimus olisi toiminut ja Iranin strateginen suunta kääntynyt, -
olisi ollut hyvä ajatus keskittyä ensin vain yhteen ongelmaan.
Sitä vain ei tehty oikein.
Nyt ydinohjelmaa ja muita asioita käsitellään yhtenä kokonaisuutena.
Iran-politiikan on oltava kaikenkattavaa.
Se tarkoittaa painostamista ja tarvittaessa pakotteita.
Iranille on tehtävä selväksi, ettei USA ole tyytyväinen tilanteeseen.
Olette kaikki kolme puhuneet Iranin tyytyväisyydestä sopimukseen.
Miten suuri vaikutus on sopimuksen tuomilla talouskannustimilla, -
vaikka niitä ei ole toteutettu täysimääräisesti?
Uskotteko, että sopimuksen laajentaminen muille alueille -
ottaen huomioon lännen turvallisuusedut, -
houkuttelee lännen luopumaan nykyisestä sopimuksesta?
Vai torjuuko Iran sellaisen ehdotuksen?
Kaikki osapuolet ovat muuttuneet -
heinäkuun 2015 jälkeen.
Ranskaan tuli presidentti Macron, -
ja Saksassa Merkel voitti jälleen, mutta hankalammalla enemmistöllä.
Sillä välin on tapahtunut Brexit.
Iranissa Ruhani on melko avoimesti haastanut Khamenein, -
joka on toki yhä korkein johtaja.
Ruhani on haastanut myös vallankumouskaartin.
Öljynmyynti kasvatti taloutta vain vuonna 2016.
Iran tarvitsee lisää kannustimia.
Siksi osa iranilaisista ajaa maltillistumista.
Jos Syyrian tilanne vakautuu esimerkiksi ensi vuonna, -
Iran ja Venäjä joutuvat todennäköisesti törmäyskurssille.
On vaikea ennustaa, -
miten vahvoilla Iran on parin vuoden kuluttua.
Muut toimijat, myös Israel, voivat hyödyntää Iran-sopimusta, -
vaikka se onkin puutteellinen.
Täydellinen sopimus ei olisi mennyt läpi.
Israel ja Saudi-Arabia vastustavat ydinsopimusta.
Maat puhuivat YK:n yleiskokouksessa sopimuksen heikkouksista -
ja Iranin aggressiivisen linjan jatkumisesta Lähi-idässä.
Tohtori Pardo, -
jatkavatko nämä Iranin pääviholliset pyrkimyksiään -
ydinsopimuksen romuttamiseksi?
Ne yrittävät lisätä painostusta -
Iranin alueellisen politiikan -
ja sopimuksen muuttamiseksi.
Etenkin Saudi-Arabialle Iran on valtava uhka.
Iran on aiheuttanut suurta tuhoa arabimaailmassa viime vuosina.
Se on pitkälti vastuussa Isisin noususta -
Syyrian kansanmurhasta ja monista ongelmista.
Muitakin tekijöitä toki on. Emme usko salaliittoteorioihin.
USA voitti sodan Irakissa, mutta sitä ei muista kukaan.
Kahdeksan vuoden sodan jälkeen Irak yhdistyi.
Se oli demokraattinen ja hyvinvoiva öljynviejävaltio.
Sitten Obama päätti antaa paikkansa Iranille.
Iran rikkoi koko maan!
Sitten tuli Isis. Ja entä Syyria?
Syyrian mielenosoitukset olivat rauhallisia.
Jemenkin oli ennen esimerkki heimojen välisestä dialogista.
Sitten Iran alkoi aseistaa hutheja.
Iran on vaaraksi ja vahingoksi itselleen ja naapureilleen.
En usko Obaman päättäneen niin, -
vaan se oli seurausta hänen ulkopolitiikastaan.
Miten Iranin toiminta vaikuttaa -
Yhdysvaltain kansainväliseen kampanjaan -
Iranin painostuksen lisäämiseksi?
Oman analyysini mukaan -
USA:n ei kannata jättää sopimusta -
näin myöhäisessä vaiheessa.
Siitä ei olisi apua.
Kaikki vain syyttäisivät Trumpin hallintoa sopimuksen romuttamisesta.
Neuvoisin pitämään ne pienet rajoitteet, joita sopimuksessa on, -
ja muuttamaan kaiken muun.
Yhdysvaltojen on palautettava pelotteensa Irania vastaan.
Se mureni Obaman kauden lopulla ydinsopimuksen esittämisen jälkeen.
Obama pelkäsi niin paljon, -
että painostus saisi Iranin vetäytymään sopimuksesta, -
ettei hän uskaltanut tehdä mitään.
Iran oppi, että se sai tehdä vaikka mitä, -
koska Obaman hallinto pelkäsi sopimuksen puolesta.
Obaman hallinnon olisi pitänyt osata päätellä, -
ettei Iran olisi hylännyt sopimusta.
Iran sai kuitenkin sen uskomaan toisin.
Asia täytyy nyt korjata.
Trumpin hallinto on jo aloittanut sen prosessin.
Tarvitaan pelotetta ja painostusta.
Nyt pelätään, että Eurooppa, Venäjä ja Kiina ei tule mukaan, -
mutta USA oli merkittävä tekijä Iranin saamisessa neuvottelupöytään.
Talouspakotteet toimivat, ja USA:lla on paljon vaikutusvaltaa.
Eräät USA:n hallintoviranomaiset sanoivat minulle, -
että lähitulevaisuudessa Trump todennäköisesti julistaa, -
että Iran ei noudata ydinsopimusta.
Silloin kongressi äänestäisi ydinsopimuksen jatkamisesta.
Jos näin tosiaan käy, -
saisiko ydinsopimus kongressin enemmistön tuen -
vai pystyvätkö republikaanit, jotka ovat kongressin enemmistönä, -
romuttamaan sopimuksen?
Mikään presidentin aloitteista ei ole mennyt läpi kongressissa, -
paitsi Gorsuchin nimitys korkeimman oikeuden tuomariksi.
Syynä on ennen kaikkea republikaanien sisäiset jakolinjat, -
joista osa johtuu ideologisista ja osa henkilökohtaisista syistä.
Kongressissa Israelilla on vaikutusvaltaa.
Mainitsitte Israelin ja Saudi-Arabian vastustavan ydinsopimusta.
Saudi-Arabiallakin on paljon valtaa.
Mohammed bin Salman on luultavasti maan tuleva johtaja.
Nykyinen puolustusministeri.
Hän on kruununprinssi ja johtaa nyt puolustuslaitosta.
Jos hän päättää tavoitella ydinasetta Iranin uhan vuoksi, -
presidentti Trump joutuu hankalaan tilanteeseen.
Netanjahu sanoi, että sopimus on joko korjattava tai hylättävä, -
mutta on kolmaskin vaihtoehto.
Osa sopimuksesta voidaan säilyttää -
hilliten samalla sijaissotia ja ohjusohjelmaa.
Israelilla taas on valtaa kongressissa, joka voi saada jotain aikaan.
Uskotteko siis, että kongressi romuttaa sopimuksen?
Ei se romuta sitä, vaan julistaa, että Iran ei noudata sen henkeä, -
ja tekee voitavansa sen ulkopuolella.
Ohjelma on lopuillaan. Loppukommenttinne, olkaa hyvä!
Näin on ollut jo monta vuotta.
Jos Yhdysvallat antaa selvän viestin, pakkokeinoja ei tarvita.
Se on kuin kamppailulaji ― tarkoitus ratkaisee.
Iran on matkalla ydinasevaltioksi, -
kuten ennen ydinsopimustakin.
Sen ymmärryksen pohjalle politiikka on rakennettava.
Trump uskoo luultavasti Al Caponen periaatteeseen: -
"Hymyllä pärjää pitkälle, mutta hymyllä ja aseella vielä pidemmälle."
Tässä kaikki tänään.
Kiitos, tohtori Pardo, herra Oren ja tohtori Landau!
Kiitos myös katsojille, näkemiin perjantaihin!
Olet juuri katsonut Jerusalem studio -ohjelman.
Mikäli ohjelma oli sinusta antoisa, voit tukea Heaven TV7 Jerusalemia.
Soita 0600-10077 tai käytä ruudun viitenumeroa.
Lahjoittaa voi myös PayPalin kautta.
Lahjoituksesi mahdollistaa Jerusalem studion.
Suomennos: Hannele Lehtoranta