Tervetuloa Jerusalem studioon!
YK:n 72. yleiskokous kokoontui -
tällä viikolla New Yorkissa.
Maailmanjohtajat saapuvat yleiskeskusteluun 19. syyskuuta.
Tämän vuoden teema on pyrkimys rauhaan, -
ihmisarvon mukaiseen elämään ja kestävään kehitykseen.
Mutta kuten aiempinakin vuosina, -
johtajat keskittyvät globaalin terrorismin uhkaan -
ja muihin välittömiin haasteisiin.
Tästä keskustelevat -
Lähi-idän analyytikko Etgar Levkovits, -
analyytikkomme Amir Oren -
ja tohtori Hilly Modrick Even Chen lain ja tieteen akatemiasta.
Herra Oren, millainen on Israelin asema YK:n yleiskokouksessa?
Kaikkien kansakuntien välillä on tietysti konflikteja ja kiistoja -
jossain määrin.
Israelin pitäisi juhlia sitä, -
että on kulunut 70 vuotta YK:n päätöslauselma 181:stä, -
29. marraskuuta 1947 tehdystä jakopäätöksestä.
Sen sijaan Israelilla on monia kiistoja YK:ssa.
Israelin asemalla YK:ssa on kaksi ulottuvuutta.
Toinen niistä on Israelin asema alueellisessa ryhmässään.
Israel kuuluu ryhmään "Länsi-Eurooppa ja muut".
Israel on ensimmäistä kertaa ehdokkaana -
turvallisuusneuvoston jäseneksi vuonna 2019.
Toinen ulottuvuus on eri alueiden suhtautuminen Israeliin.
Ne ovat Afrikka, Aasia ja Tyynimeri, Latinalainen Amerikka, -
Itä-Eurooppa ja Länsi-Eurooppa.
Herra Levkovits, tämä on ollut maailmalle haastava vuosi.
Siihen on sisältynyt yhä jatkuva Syyrian sota, -
päättäväinen taistelu Isisiä vastaan ja Pohjois-Korean uhka.
Israelin pääministeri Benjamin Netanjahu puhuu ensi viikolla -
Israelin kansainvälisestä asemasta ja turvallisuushuolista.
Israel ei ole nyt kansainvälisen huomion keskipisteessä.
Miten se saa äänensä kuuluviin?
Tilanne on erikoinen.
Israel ei ole nyt uutisten pääaiheena.
Israelissa ja palestiinalaisalueilla -
tilanne on rauhallinen viime vuosiin verrattuna.
Samaan aikaan -
Israelin ja sen arabinaapurimaiden liittolaissuhteet ovat muuttuneet.
Pääministeri Netanjahu sanoo luultavasti jälleen, -
että Israelin ja arabimaailman suhteet ovat paremmat kuin koskaan.
Lähi-itään on muodostunut yhtenäinen rintama -
sekä šiialaista Irania että sunnijihadismia, kuten Isisiä, vastaan.
Vaikka siis Israelissa on verrattain rauhallista, -
Lähi-idässä on tapahtunut hiljainen rakenteellinen muutos.
Persianlahden maat ja maltilliset arabimaat -
ovat liittoutuneet Israelin kanssa kulissien takana.
Tohtori Modrick Even Chen, -
onko tällä yleiskokouksella erityistä merkitystä?
Israelin asema YK:ssa on muuttunut.
Sekin voi vaikuttaa tähän kokoukseen.
Israelin edustaja Danny Danon johtaa nyt oikeuskomiteaa, -
yleiskokouksen kuudetta komiteaa.
Se kertoo Israelin strategian muutoksesta.
Se ei pidä YK:ta enää haittana, -
vaan pyrkii muuttamaan sitä sisältä päin.
Sitä Netanjahukin yrittää puhuessaan YK:ssa.
Hän ei arkaile esitellessään Israelin agendaa.
Herra Oren, -
aiempina vuosina Israel ei ole ollut kovin tervetullut YK:hon.
Vaikka Yhdysvallat on Israelin avainliittolainen, -
presidentti Obama ei ollut Israelin ja Netanjahun ystävä.
Hänen tapansa käsitellä Israelin kohtaamia haasteita -
oli Israelin ulkopoliittisen linjan vastainen.
Nyt Netanjahu on tervetulleempi YK:n yleiskokouksessa.
Hän puhuu siellä ensi viikolla.
Obaman Yhdysvaltoja tarkastellaan kriittisesti nyt, -
kun maa on kääntynyt kansainvälisissä suhteissaan -
keskusta-vasemmistosta keskusta-oikeistoon.
Mielestäni on väärin sanoa, ettei Obama ollut Israelin ystävä.
Hän ei vain pitänyt Netanjahun politiikasta.
Molemmat astuivat virkaansa vuoden 2009 alussa.
Obaman linja miellytti enemmän sitä suurta israelilaisvähemmistöä, -
jotka eivät äänestäneet Netanjahua.
On tietenkin totta, -
että Trumpin hallinto tukee Netanjahua selvemmin.
USA:n YK-lähettiläs Nikki Haley puolustaa Trumpin ulkopolitiikkaa -
jättäen varjoonsa ulkoministeri Tillersonin.
Hän hyödyntää YK:n mahdollisuuksia tehokkaasti -
sopusoinnussa Israelin linjan kanssa.
YK:ssa vaikuttaa kuitenkin moni muukin asia -
kuin Israelin ja Yhdysvaltojen kahdenkeskiset suhteet.
YK:ssa on tasapainoteltava monien liittolaissuhteiden kesken.
Jos halutaan parlamentaarinen enemmistö yleiskokouksessa, -
jolla ei ole veto-oikeutta, -
tai päätöslauselman läpimenoa turvallisuusneuvostossa, -
tarvitaan silti lobbausta jäsenmaiden keskuudessa.
Ensimmäistä kertaa näemme sellaisen kuin Haley, -
joka on ottanut suorasanaisesti kantaa Israelin puolesta -
ja uskaltanut kritisoida YK:ta kaksinaismoraalista.
Se on ennenkuulumatonta.
Hän arvosteli ankarasti eräitä YK-elimiä -
New Yorkissa ja Genevessä.
Hän sanoi, ettei tällainen epäoikeudenmukaisuus voi jatkua.
Jonkinasteinen muutos on tulossa Nikki Haleyn painostuksesta.
Hänellähän on takanaan suuri kannatus.
Samoin tekivät Jeane Kirkpatrick Reaganin kaudella -
ja John Bolton Bush nuoremman kaudella, -
mutta Haley on äänekkäämpi.
Trump on ohjeistanut häntä puhumaan rohkeasti.
Oletteko samaa mieltä?
Olen.
Israelin kannattaa aktivoitua YK:ssa, -
varsinkin ihmisoikeuselimissä, joita nyt kritisoidaan.
Ihmisoikeusneuvosto on poliittinen instanssi.
USA:n edustaja Nikki Haley on kritisoinut sitä ankarasti.
Sen sijaan muissa ihmisoikeuselimissä, -
kuten ihmisoikeussopimuksia valvovissa elimissä, -
toimii aktiivisesti israelilaisasiantuntijoita, -
ja sitä pitää jatkaa.
Herra Oren, mainitsitte Israelin hakevan turvallisuusneuvostoon.
Paikkaa hakevat myös Saksa ja Belgia.
Jäsenyys tulisi voimaan vuonna 2019.
Miten tärkeä tämä yleiskokous on Israelille -
maailmanjohtajien kokoontuessa YK:n päämajaan New Yorkiin?
Onko sillä strategista merkitystä Israelin pyrkimyksille?
Sillä on symbolinen merkitys.
Symboliikalla on suuri vaikutus ulkomaansuhteissa.
Maailma seuraa edustajien puheita televisiosta.
Näyttää todellakin siltä, -
että Israel on astumassa esiin eristyneisyydestään.
Toisaalta, vaikka 15 jäsenen joukosta -
yli yhdeksän kannattaisi päätöslauselmaa, -
yksi viidestä pysyvästä jäsenestä voi estää sen veto-oikeudellaan.
Israel olisi vain yksi viidestätoista.
Sillä olisi silti merkitystä.
Israelin asema parantuisi -
vastapainoksi palestiinalaisten parannetulle asemalle.
Palestiinalaiset saivat tarkkailijavaltion aseman, -
ja yhä useammat maat haluavat parantaa heidän asemaansa lisää.
Olisi kohtuullista, että Israel saisi tuon kiertävän jäsenyyden.
Tohtori Modrick Even Chen, -
miten turvallisuusneuvoston jäsenyys hyödyttäisi Israelia?
Se antaisi Israelille merkittävää lisäarvoa.
Turvallisuusneuvosto on olennainen osa -
kansainvälistä lainsäädäntöä.
Neuvoston jäsenyys antaisi Israelille tilaisuuden -
laatia kansainvälistä lakia.
Sillä olisi suuri merkitys Israelille myös symbolisella tasolla.
Se parantaisi Israelin kansainvälistä asemaa yleisesti.
Israel pyrkii tulevana vuonna näyttämään itsestään uuden puolen.
Turvallisuusneuvoston jäsenyys on kaukainen haave.
Miten todennäköistä se on?
Hyvä kysymys.
Koska Israelin ja palestiinalaisten konflikti ei ole nyt keskipisteessä, -
Israelilla on tilaisuus esitellä muita puoliaan, -
kuten humanitaarista työtään syyrialaisten hyväksi.
Se on Israelille uusi mahdollisuus, -
mutta YK:ssa on tietysti vaikea toimia jo sen laajuuden vuoksi.
Alueiden sisällä on oma ehdokaspelinsä.
Esimerkiksi Argentiina ja Brasilia ovat aina ehdokkaana -
muutaman vuoden kuluttua edellisestä jäsenyydestä.
Jos Israel saa houkuteltua Belgian ja Saksan vetäytymään, -
ja ajamaan Israelin ehdokkuutta, voitto olisi varma.
Israelin pitäisi saada siis paljon tukea Euroopan alueelta.
Sitä varten Israelin pitäisi muuttaa politiikkaansa -
kahdenkeskisellä ja monenkeskisellä tasolla.
Yleiskokous tarjoaa johtajille tilaisuuksia tavata toisiaan.
Netanjahu on jo sanonut tapaavansa presidentti Trumpin.
Pyrkiikö Israel edistämään asiaansa myös kulissien takana -
esimerkiksi tapaamalla pääsihteeri António Guterresia -
parantaakseen asemiaan YK:n elimissä?
Varmasti.
Yleiskokousta ei pidä aliarvioida, -
vaikka sen päätökset eivät olekaan sitovia.
Sillä on vaikutusvaltaa maailmassa, esimerkiksi kansainvälisessä laissa.
Joskus sen päätökset otetaan osaksi kansainvälistä lakia.
Yleiskokouksella on siis suuri oikeudellinen merkitys.
Herra Levkovits, mainitsitte Israelin parantuneet suhteet sunnimaihin, -
lähinnä Saudi-Arabiaan liittolaisineen.
Onko tulossa lisää tapaamisia -
yhtenäisen rintaman kokoamiseksi Lähi-idän uhkia vastaan?
Varmasti on, -
mutta todennäköisimmin suljettujen ovien takana.
Viime viikollakin raportoitiin, -
että huipputason saudiviranomainen tapasi täällä israelilaisviranomaisia, -
mutta sitä ei vahvistettu eikä kiistetty.
On kuitenkin päivänselvää, -
että kaikilla on mielessä Iranin uhka -
ja sen osallisuus monissa sodissa ja konflikteissa, -
ja toisaalta sunniradikalismin uhka.
Se yhdistää Israelin, ei vain niihin maihin, -
joiden kanssa sillä on rauha, eli Egyptiin ja Jordaniaan, -
vaan myös Persianlahden maihin.
Iran on tärkein yhdistävä tekijä.
Aivan niin.
Lisään vielä, että YK antaa ohjeistukset IAEA:lle, -
kansainväliselle atomienergiajärjestölle, -
sen toteuttaessa Iranin ydinsopimusta.
Jos halutaan järjestää salaisia tapaamisia, joista Etgar puhui, -
sitä ei tehdä New Yorkissa silmälläpidon alaisena, -
sillä kyse on USA:n turvallisuudesta.
Jos siellä siis pidetään salaisia tapaamisia, ne tahdotaankin julkisiksi.
Yleensä kaksi viikkoa yleiskokouksen jälkeen -
jokin lehti tai televisiokanava raportoi yksinoikeudella -
tapaamisesta Persianlahden arvohenkilön kanssa.
Tohtori Modrick Even Chen, -
mitä pääministerin odotetaan sanovan tämänvuotisessa puheessaan?
Hän puhuu niistä aiheista, joista olemme maininneet.
Hän ei jätä mainitsematta Iranin uhkaa.
Hän viittaa varmasti Syyrian tilanteeseen -
sekä Yhdysvaltojen ja Venäjän yhteistyön tarpeellisuuteen.
Se on tärkeää Israelille.
Herra Levkovits?
Pohjois-Korean uhan vuoksi -
Netanjahu yrittää ehkä sitoa Iranin ja Pohjois-Korean toisiinsa.
Muistutan taas, että toisin kuin aiempina vuosina, -
jolloin on nähty kaikenlaisia temppuja, -
tänä vuonna keskitytään kansainväliseen uhkaan.
Se koskettaa koko maailmaa.
Pääministeri Netanjahu on viime aikoina puhunut paljon siitä, -
että siellä, mistä Isis lähtee, Iran tulee tilalle.
Kuulimme raportin iskusta Syyriassa.
Syyria pitää sitä tietysti Israelin tekemänä.
Samana päivänä kymmenen vuotta sitten -
Israel iski Syyriassa Pohjois-Korean rakentamaan ydinreaktoriin.
Pohjois-Korea ja Iran ylläpitivät sitä Syyrian hallinnon hyväksi.
Keskittyykö Netanjahu Israelin turvallisuusuhkiin -
Iranin täyttäessä jihadistien ja Isisin jättämää tyhjiötä Syyriassa?
Tekee mieli ajatella, että Israel juhli ilotulituksin -
kymmenen vuoden takaista iskuaan -
pohjoiskorealaiseen reaktoriin -
iskemällä nyt tutkimuskeskukseen.
Netanjahu puhui aiemmin tällä viikolla -
ilmeisesti ikään kuin harjoitellen New Yorkin puhettaan -
latinalaisamerikkalaisen yleisön edessä.
Siitä voimme päätellä hänen todellakin keskittyvän Iraniin.
Hän sanoo, ettei ydinsopimus ole maltillistanut Iranin käyttäytymistä, -
niin kuin Obaman hallinto toivoi, -
ja että Iran on suurempi uhka kuin Isis koskaan, -
ja maailman on yhdistyttävä sitä vastaan.
Netanjahun puheella on toinenkin tavoite.
Hän puhuu kotiyleisölleen, kuten kaikki maailmanjohtajat YK:ssa.
Netanjahun on näytettävä israelilaisäänestäjilleen, -
että Israelin ulkomaansuhteet ovat parantuneet hänen kaudellaan.
Hän vieraili juuri Latinalaisessa Amerikassa -
ensimmäisenä Israelin pääministerinä.
Hän on vieraillut myös Afrikassa.
Afrikka-Israel-huippukokous tosin peruttiin -
Togon sisäisistä syistä.
Olen samaa mieltä.
Netanjahu hakee yhteyksiä koko maailmasta, myös Afrikasta.
Intian pääministerin vierailu Israelissa onnistui myös hyvin.
Hän lähestyy jopa Kiinaa ja Venäjää.
Hän viestii kokoavansa liittoumaa -
ääri-islamismin uhkaa vastaan, -
Isisin joukkoja ja jihadismia vastaan.
Hän tietää, että se on maailman ja varsinkin Euroopan suuri huolenaihe.
Hän voi huomauttaa, -
ettei se ole uhka vain Israelille, vaan koko maailmalle.
Vaikka Netanjahu yleensä sanoo, -
ettei kansainvälistä mukanaoloa -
tarvita rauhanneuvotteluissa, -
hänen sanansa osoittavat nyt päinvastaista.
Kansainväliset suhteet ovat tärkeitä Israelin tulevaisuudelle ja eduille.
On aina huomioitava konfliktin syttymisen mahdollisuus -
Israelin ja Hamasin, tai Israelin Hizbollahin välillä.
Siinä yhteydessä siviilejä väistämättä kuolee ja haavoittuu -
ja alueen infrastruktuuria vahingoittuu.
Israel hakee etukäteen legitimiteettiä sanoen, -
ettei se tähtää niihin kohteisiin, -
mutta se on väistämätöntä, -
jos Hamasin tai Hizbollahin joukot toimivat siviilialueilta käsin.
Herra Levkovits, sodan huhutaan alkavan pian.
Pohjois-Israelin rajoilla on liikehdintää, -
samoin etelässä Gazan rajalla -
ja niissä osissa Siinain niemimaata, -
joissa Isisin Siinain haara toimii.
Se on sanonut useasti iskevänsä Israelia vastaan.
Hakeeko Israel nyt kansainvälistä legitimiteettiä -
ei vain yleiskokouksessa vaan myös kulissien takana?
Kyllä, ja se yrittää esittää Israelin kohtaaman uhan -
kansainvälisenä ääri-islamin ja ydinaseistetun Iranin uhkana.
Ne uhkaavat koko Lähi-itää ja koko maailmaa.
Iranilla on kuitenkin paljon legitimiteettiä -
Moskovassa ja Pekingissä, -
eivätkä ne salli Israelin toimintaa Irania vastaan.
Se on totta.
Silti Netanjahu on tavannut Putinia Moskovassa ja Mustallamerellä -
koordinoidakseen kulissien takana ja vetääkseen punaisia rajoja, -
mutta ei julkisesti, kuten presidentti Obama teki.
Hän tekee selväksi, mitä Israel voi sallia ja mitä ei.
Viime viikon isku kertoo siitä, mitä Israel ei voi sallia.
En tiedä, miten pitkälle Israel hyväksyy kansainvälisen väliintulon.
Aiemmin on ollut tilanteita, -
joissa Israel kieltäytyi yhteistyöstä YK:n kanssa.
Näin kävi esimerkiksi -
kansainvälisen tuomioistuimen annettua lausunnon turva-aidasta -
ja myöhemmin Valettu Lyijy -operaation tutkinnassa.
Jälkeenpäin Israel esitti verukkeensa, mutta se oli liian vähän liian myöhään.
Herra Oren, ohjelma on lopuillaan. Sanoisitteko loppukommenttinne?
Tärkein muutos Israelin kansainvälisessä asemassa -
ei ole mikään yksittäinen tapahtuma, -
vaan se, että Israelin läsnäolosta varteenotettavana jäsenenä -
on tullut normaalia ja rutiininomaista.
Näin ei ollut 60, 40 tai 30 vuotta sitten.
Lähi-idässä on odotettava odottamatonta.
Tulevaisuutta on vaikea ennustaa, -
mutta epäilemättä Israel haluaa maailman keskittyvän -
kansainvälisiin uhkiin, -
etenkin Iranin ja sunniradikalismin uhkiin.
Ihme ettei kukaan maininnut Um-Shmumia.
Israel on selvästikin hylännyt sen strategian -
ja on nyt valmis yhteistyöhön YK:n kanssa.
Um-Shmum on Ben Gurionin halventava sanonta YK:sta.
Kiitos, herra Levkovits, herra Oren ja tohtori Modrick Even Chen!
Kiitos myös katsojille, näkemiin perjantaihin!
Olet juuri katsonut Jerusalem studio -ohjelman.
Mikäli ohjelma oli sinusta antoisa, voit tukea Heaven TV7 Jerusalemia.
Soita 0600-10077 tai käytä ruudun viitenumeroa.
Lahjoittaa voi myös PayPalin kautta.
Lahjoituksesi mahdollistaa Jerusalem studion.
Suomennos: Hannele Lehtoranta