Tervetuloa Jerusalem studioon!
Islamistinen terrorismi on jälleen -
koetellut Eurooppaa, -
tällä kertaa Espanjaa ja Suomea.
Tästä keskustelevat tohtori Eli Karmon -
IDC Hertzlian Terrorinvastaisesta instituutista, -
analyytikkomme Amir Oren -
ja Paula Slier, Russia Todayn Lähi-idän toimiston päällikkö.
Herra Oren, kertoisitteko viimeaikaisista iskuista?
Sekä Barcelonan että Suomen tapauksiin liittyy kolme asiaa.
Ne liittyvät yleensäkin terrorismiin -
ja sen vastustamiseen Euroopassa.
Yksi niistä on uhan rajaaminen ja sen luonteen ymmärtäminen, -
sekä ymmärrys siitä, -
millaiseksi se muotoutuu Isisin tuhouduttua Syyriassa ja Irakissa, -
mistä ulkomaalaiset taistelijat palaavat.
Toinen on siihen uhkaan vastaaminen.
Kolmas, eikä suinkaan vähämerkityksisin, -
on Euroopan maiden terrorinvastaisten toimenpiteiden -
ja väestön kansalais- ja ihmisoikeuksien välinen tasapaino.
Miten kohdellaan -
viattomia tai vähemmän viattomia maahanmuuttajia ja epäiltyjä -
menettämättä Euroopan demokraattista luonnetta?
Juuri se luonne on tehnyt Euroopasta niin houkuttelevan.
Keskustelemme tänään tämän tappavan ilmiön eri puolista.
Kerrataan katsojille kuitenkin ensin viimeaikaiset tapahtumat.
Yksi iskuista tapahtui Turussa.
Kaksi ihmistä kuoli ja kahdeksan haavoittui -
marokkolaisen turvapaikanhakijan puukotusiskussa.
Ehkä näillä iskuilla oli jokin yhteys, -
koska myös Espanjan iskujen tekijät olivat enimmäkseen marokkolaisia.
Espanjassa on tehty kaksi iskua Barcelonassa ja Cambrilsissa.
16 ihmistä murhattiin, ja 130 ihmistä haavoittui.
Onko näillä tapauksilla yhteys?
Isis on ilmoittautunut Espanjan iskun, mutta ei Turun iskun, tekijäksi.
Turun iskun tekijä luultavasti -
innoittui Espanjan iskuista.
Hän hyökkäsi vain naisia vastaan.
Neljä muutakin marokkolaista on pidätetty, mutta enempää ei tiedetä.
Suomen poliisi antaa tietoja varovaisemmin kuin Espanjan poliisi.
On siis epäselvää, onko kyseessä terrorisolu.
Isku vaikuttaa kuitenkin spontaanilta.
Barcelonan iskujen takana on -
hyvin järjestäytynyt vähintään 12 hengen terrorisolu.
Nämä 17―18-vuotiaat nuoret radikalisoituivat yllättävän nopeasti.
Heidän joukossaan oli neljä veljesparia.
Se oli sulkeutunut perhe- ja naapurustopiiri -
Ripollin pikkukaupungista Barcelonan ulkopuolelta.
Iskun organisoija oli luultavasti Ripollin moskeijan imaami.
Herää kysymys, -
millainen kytkös tällä imaamilla oli Marokon tai Belgian Isis-toimijoihin.
Hän on käynyt molemmissa maissa.
Hän yritti muuttaakin eräälle islamistiselle alueelle -
Brysselin lähelle.
Näiden vihjeiden perusteella selviää, -
onko kyseessä löyhästi järjestäytynyt solu -
vai Syyrian tai Irakin Isisin johtama operaatio.
Palaamme asiaan. Paula?
Isis ei ilmoittaudu iskun tekijäksi, -
ellei se ole sitä tehnyt.
On tietysti vaikea pysyä perillä "yksinäisten susien" tekemisistä.
Isis inspiroi heitä. Jihadisteilla on lehtikin nimeltä Inspire.
Isis tarjoaa heille tavoitteen ja ajoituksen, -
mutta tekotavoista he päättävät itse.
Siksi tapahtumia on vaikea ennakoida.
Kuten Amir sanoi, Isis on alakynnessä Irakissa ja Syyriassa.
Se haluaa nyt välittää vahvempaa viestiä kuin koskaan.
Ulkomaiset taistelijat tarjoavat siihen keinon.
5000―6000 taistelijaa on palannut tai palaamassa Eurooppaan.
Ei heidän välttämättä tarvitse tehdä 9/11:n tapaisia suuriskuja, -
vaan muutama uhri riittää.
Se pelottaa ihmisiä tarpeeksi -
ja levittää terroristien sanomaa Eurooppaan.
Menestys houkuttelee ulkomaisia taistelijoita, -
etenkin nuoria, kuten tohtori Karmon sanoi.
He tahtovat olla voittajan puolella.
Millaisia ovat nämä nuoret, -
jotka innoittuvat radikaalista Isis-järjestöstä, -
joka kehottaa tappamaan summittaisesti ei-muslimeja -
ja vääräuskoisiksi luokittelemiaan ihmisiä?
Osa nuorista oli julkaissut viestejä, -
jotka osoittavat iskujen tekemisen kiinnostaneen heitä.
Liittyvätkö yhä useammat nuoret näihin palaaviin taistelijoihin, -
joilla on terroritaustaa?
Tässä tilanteessa Isis voittaa joka tapauksessa.
Jos he voittavat, nuoret haluavat tietysti aallonharjalle mukaan.
Jos he häviävät, tappiokin tuo omanlaisensa motivaation.
Silloin on aika kostaa vääräuskoisille -
tai ainakin tuoda sanoma Euroopan sydämeen.
Huomauttaisin eräästä toisestakin seikasta.
Euroopan taistelu terrorismia vastaan näyttää löysältä.
Sitä se ei ole, -
ja jos osittain onkin, se ei johdu yrityksen puutteesta.
Kymmenen vuotta sitten, -
tai oikeastaan jo 13 vuotta sitten Madridin pommi-iskun jälkeen, -
Euroopan unioni nimitti terrorin vastaisen koordinaattorin.
Virassa on toiminut sama henkilö kymmenen vuoden ajan, -
belgialainen juristi Gilles de Kerchove.
Hän vieraili Israelissa muutama kuukausi sitten, -
ja keskustelin hänen kanssaan.
Hän on esittänyt Euroopan neuvostolle ja komissiolle -
perusteellisen suunnitelman.
Siihen kuuluu taistelijoiden paluun ja radikalisointikeskusten, -
kuten moskeijoiden, valvonta.
Hän on pyrkinyt yhteistyöhön -
kansalaisjärjestöjen ja uskonnollisten koulutuskeskusten kanssa.
Keskipisteessä on kuitenkin -
eri hallintojen ja virastojen välinen yhteistyö.
Siihen kuuluu Eurojust, -
EU-maiden sisä- ja oikeus- ministeriöiden yhteistyömekanismi.
On osoittautunut hankalaksi jakaa tietoa oikeudenkäynneistä, -
siitä, että ne ovat meneillään, -
ja sen jälkeen pidätyksistä ja tuomioista.
Jotkut maat jakavat biometrisiä tietoja, -
kuten sormenjälkiä, vain jos kyseessä on rikollinen.
Epäiltyjen tietoja ei jaeta.
Yhteistyössä on monia ongelmia, mutta Eurooppa edistyy siinä.
Tästä heräsi kaksi kysymystä.
Miksi palaavien Isis-taistelijoiden valvonta lopetetaan, -
ja miksei heitä oteta kiinni?
Siitä seuraa toinen kysymys: -
Onko oikeuslaitos voimaton tämän haasteen edessä, -
ja mitä sille pitäisi tehdä?
Korostaisin, -
että Isisin menestys ulkomailla on odotettua vaatimattomampaa.
Mosulissa, Raqqassa ja muualla Irakissa ja Syyriassa on tapettu -
satoja, ellei tuhansia, taistelijoita, -
tarkoituksellisesti, ei vain taisteluiden vuoksi.
Toiseksi Turkki ja Eurooppa on estänyt monen taistelijan paluun.
15 EU-maata on säätänyt lain kansallisuuden ottamisesta pois, -
myös isot maat kuten Britannia.
He eivät saa palata kotiin, eikä heille anneta passeja.
Yhteistyön vaikeus on vanha ongelma, eikä se rajoitu vain Eurooppaan.
Euroopassa ei ole yhteisiä juridisia normeja.
Maiden sisälläkin on samoja ongelmia.
Espanjalaisten toiminta on ollut hyvin tehokasta -
vuoden 2004 Atochan rautatieaseman iskun jälkeen.
Luennoin Madridin poliisille heti viikon kuluttua iskusta, -
ja tiedustelupäällikkö kertoi, että yhteistyö ei toimi.
Kysyin häneltä, miksi ihmeessä yhteistyötä ei saada kuntoon, -
vaikka 200 ihmistä on kuollut.
Sen jälkeen yksikään terrorisolu ei ole onnistunut Espanjassa -
kuin vasta nyt Barcelonassa.
Satoja ihmisiä on pidätetty.
Viimeisimmässä tapauksessa -
Katalonian poliisi ei kutsunut valtionpoliisia eikä Guardia Civiliä -
tutkimaan terroristien räjähdysonnettomuutta.
Se olisi antanut vihjeen terrori-iskusta.
Tämä virhe mahdollisti solun toiminnan.
Mainitsemanne räjähdys sattui 16. elokuuta -
Alcanarissa, katalonialaisessa pikkukaupungissa.
Paikallinen poliisi epäili ensin kaasuvuotoa tai jotain sen tapaista, -
mutta pian se paljastui terroriteoksi.
Ei tarpeeksi pian.
Valtionpoliisi olisi voinut selvittää solun suunnitelmat.
Tekijät esimerkiksi ostivat veitset neljä tuntia ennen iskua.
Heillä oli sitä ennen vain kaasukanisterit ja räjähteitä, -
jotka aiheuttivat tuon räjähdyksen.
Imaami oli vankilassa hasiksen salakuljetuksesta.
Jo siellä hän alkoi radikalisoitua.
Vankilalaitos ei antanut tietoa Katalonian poliisille.
Niin hän pääsi siihen kaupunkiin imaamiksi.
Ennen Pariisin Charlie Hebdon iskua -
keskustelin Belgian poliisipäällikön kanssa.
Hän kertoi, että Pariisin iskujen tekijät olivat jo Belgian vankiloissa, -
mutta oikeusjärjestelmän takia heidät vapautettiin.
Miten suuri ongelma tämä on Euroopan maille?
Belgia olisi voinut varoittaa heistä -
jouduttuaan vapauttamaan heidät.
Vaikea kysymys.
Eurooppalaisia kritisoidaan paljon, ja parannettavaa kyllä olisi.
Useimpien asiantuntijoiden mukaan -
Euroopan johtajat heräsivät muutama vuosi liian myöhään.
Ongelma oli nähtävissä jo ainakin kymmenen vuotta sitten.
Rajanylityksiä ei koordinoida.
Isis selvästikin lähettää väkeään pakolaisreittien kautta.
Eurooppalainen vapaus on osa ongelmaa.
Oikeudet ovat arvokas asia, -
mutta esimerkiksi ilmaisunvapaus on ongelmallinen, -
kun on kyse terrorismista.
Useimmissa maissa ei tehdä mitään, -
vaikka joku sanoisi Facebookissa kannattavansa Isisiä tai radikalismia.
Jälkeenpäin sitä kritisoidaan, mutta ei sellainen aina johda iskuihin.
Esimerkiksi Iso-Britannia on ollut hyvin avoin eri uskontoja kohtaan, -
mutta tämän vuoden alussa terrorismi kasvoi räjähdysmäisesti.
Monen mielestä syynä on muslimiyhteisöjen liiallinen vapaus.
He saavat hallita itse itseään.
Imaamien puheita moskeijoissa ei valvota.
Siitä päästään takaisin kysymykseen ilmaisunvapauden rajoista, -
kun on kyse kiihottamisesta terrori-iskuihin.
Israelkin on tietoinen tästä uhasta.
Se on ottanut pois kansallisuuden sellaisilta, -
jotka ovat lähteneet sotimaan Isisin riveissä Syyriaan, Irakiin tai muualle.
Israel pyrkii vastaamaan tähän uhkaan aiempaa aggressiivisemmin.
Tekevätkö Eurooppa, Israel, Turkki ja Yhdysvallat yhteistyötä?
Eurooppalaiset kehittävät yhteistyömekanismeja -
Euroopan ulkopuolisten maiden ja alueiden kanssa, -
esimerkiksi Yhdysvaltojen, Israelin, Libanonin, Jordanian, -
Algerian, Marokon, -
Libyan, Sahelin alueen ja Nigerian, -
alueiden, joista mahdollisia jihadisteja rekrytoidaan.
Tietyt Italian ja Kreikan rajanylityspaikat -
on tunnistettu riskikohteiksi, -
joista maahanmuuttajat, pakolaiset -
ja viattomiksi tekeytyvät jihadistit tulevat rajan yli.
Valvontaa keskitetään näihin kohteisiin.
Normaaleilla lentokenttien tai satamien ylityspaikoilla -
hälytyksiä on ollut 100 000 vuodessa.
Paljon enemmän kuin yleensä.
Osa on henkilöhistorian aiheuttamia hälytyksiä, -
jotka varoittavat mahdollisista pahoista aikeista.
Osa valitaan salaiseen seurantaan.
He eivät tiedä, että rajaviranomainen tunnisti heidät vaarallisiksi, -
ja että joku on lähetetty seuraamaan heitä.
Euroopassa on yli 500 terrorin- vastaista toimenpidettä vuodessa.
Barcelonan iskut ja muut ovat jäävuoren huippu.
Monet iskut on estetty.
Tohtori Karmon, -
mainitsitte Katalonian poliisin haluttomuuden kutsua valtionpoliisia.
Se kertoo koordinoinnin puutteesta.
Asiaa paremmin tunteva poliisi ei päässyt hoitamaan tapausta.
Onko eri maiden välillä samanlainen ongelma?
Sama ongelma on Saksassa.
Se on liittovaltio USA:n tapaan.
Kataloniassa ongelma on vakavampi, -
koska 1. lokakuuta äänestetään Katalonian itsenäisyydestä.
Katalonian hallitus kannattaa itsenäisyyttä.
Poliisilaitosten ongelmilla on siis poliittinen tausta.
Katalonian poliisi haluaa suorat yhteydet Europoliin.
Se on Espanjan sisäpoliittinen ongelma.
Baskimaassa on sama ongelma.
Toinen ongelma on resurssipula.
Ranskassa on vähintään 4000 mahdollista jihadistiterroristia, -
ja Iso-Britanniassa 3000.
Erään ranskalaisviranomaisen mukaan -
Ranskassa on 16 000 mahdollista terroristia.
Heitä valvovia poliiseja ja turvallisuusviranomaisia on 4000.
Se on fyysisesti mahdotonta.
Se vaatii investointeja henkilöstöön ja teknologiaan.
Se vaatii myös juridisia muutoksia. Suuria muutoksia onkin tehty.
Ranskassa ja Belgiassa armeija on tullut kaduille, -
mutta ei Espanjassa.
Lontoossa kuoli aseistamattomia poliiseja, -
mutta erikoisjoukot tai aseistetut erikoispoliisit ampuivat terroristit.
Ranskassa on otettu käyttöön hallinnollinen pidätys.
Muutokset vievät aikansa.
Yhteistyötä on parannettava.
Armeija on kuitenkin kaduilla ensisijaisena reagoijana, -
ei ennaltaehkäisevänä voimana.
Tohtori Karmon esitti huolestuttavia lukuja.
Ranskassa on 16 000 mahdollista terroristia, -
mutta heitä valvoo vain 4000 viranomaista.
Projektin rahoitus ei siis ole riittävää.
Lontoon iskujen jälkeen Britannia lisäsi rahoitusta -
turvallisuusvalmiuksien parantamiseksi -
ja eri terroriuhkien käsittelyn tehostamiseksi.
Onko vastaavaa odotettavissa muissakin Euroopan maissa?
Tehostetaanko valvontaa -
vai jatkuvatko puolustusbudjettien tavanomaiset leikkaukset?
Se riippuu geopolitiikasta.
On ehdotettu myös -
vapaaehtoisjoukkoja poliisin tueksi -
ja muita keinoja siviilien ottamiseksi mukaan.
Britannian poliisin aseistaminen on myös kulttuurinen muutos.
Israelissa ostoskeskuksen ovella on aina aseistettu vartija.
Euroopassa sellaista on vastustettu, -
mutta vähitellen sielläkin aletaan ymmärtää, -
että se on yksi hyvä keino turvallisuuden lisäämiseksi.
Muutokset Euroopan maissa riippuvat siitä, -
miten hyvin nykyiset ratkaisut tehoavat ongelmaan.
Eurooppa etsii kyllä uusia ratkaisuja, myös verkossa.
Turvallisuuslaitokset vaativat henkilötietoja julkisiksi, -
ja siitäkin nyt kiistellään.
Sillä yritetään taistella jihadistisivustoja vastaan.
Propagandalla on valtava merkitys.
Jihadismin levittämistä verkossa on hillittävä, -
oli kyseessä virtuaalinen kalifaatti tai yksinäisten susien kiihottaminen.
Mitä resursseihin tulee, -
noin vuosi sitten EU päätti perustaa -
35―50 uutta virkaa Europoliin -
nimenomaan terrorinvastaiseen työhön.
Sopivien hakijoiden ja rahoituksen löytyminen on kuitenkin ollut vaikeaa.
Terrorismin rahoitus on muuten yksi kanava, johon iskeä.
Euroopan ulkopuolelta tuleva terrorismin rahoitus -
yritetään katkaista.
Tästä pääsemme erääseen toiseen seikkaan.
Kuten sanottu, terrorisolut ovat tiiviitä ja suljettuja ryhmiä, -
eivätkä he käytä puhelinta.
Heidän viestintäänsä on vaikea seurata.
Tähän liittyy ihmistiedustelun alasajo -
signaalitiedustelun ja kybersodan aikakaudella.
Mitä yksinkertaisempia he ovat, sitä vaikeampi heitä on seurata.
Jos he kommunikoivat vain keskenään tai moskeijoissa, -
jonne poliisi ei mene salakuuntelemaan, -
heidän juoniaan on vaikea selvittää.
Lisäksi on olemassa sähköisen todistusaineiston kysymys.
Voiko verkosta saatua valvonta- aineistoa käyttää oikeudessa?
Eurooppa on vasta nyt alkanut pohtia asiaa.
Se on juridinen kysymys.
Ohjelma on lopuillaan. Saatte kukin vielä kommentoida.
Instituuttini osallistuu -
Euroopan unionin kolmen vuoden tutkimusprojektiin.
Siinä on mukana 10 yliopistoa, 12 poliisilaitosta -
ja sisä- ja oikeusministeriöt.
Tavoitteena on löytää -
radikalisoitumisen ja sosiaalisen median valvontakeinoja.
Miten uskotte Euroopan vastaavan terrorismin uhkaan?
Eurooppalaiset oppivat, -
ja onneksi Isisillä ei vielä ole kunnollista infrastruktuuria.
Se ei ole tehnyt 9/11-tyyppisiä iskuja.
Toivottavasti nyt tehtävät toimenpiteet -
pysäyttävät monet suunnitelmat.
Vain 2 prosenttia terrori-iskuista tehdään Länsi-Euroopassa.
Suurin osa tehdään Afrikassa, Aasiassa ja Lähi-idässä.
Toisaalta Isis organisoi ulkoista operaatioyksikköä, -
nimenomaan Euroopan jihadia varten.
Se rakentaa infrastruktuuria, jolla rahoittaa ja innoittaa -
terrorisoluja, palaavia taistelijoita ja yksinäisiä susia.
Kalifaatin lisäksi sen tavoite on kuilun syventäminen -
islamin ja lännen välillä. Uhka on todellinen.
Eurooppa vuotaa verta, mutta ei kuolettavasti. Terrori on häviöllä.
Toivottavasti.
Kiitos, tohtori Karmon, herra Oren ja Paula Slier!
Kiitos katsojille, näkemiin tiistaihin!
Olet juuri katsonut Jerusalem studio -ohjelman.
Mikäli ohjelma oli sinusta antoisa, voit tukea Heaven TV7 Jerusalemia.
Soita 0600-10077 tai käytä ruudun viitenumeroa.
Lahjoittaa voi myös PayPalin kautta.
Lahjoituksesi mahdollistaa Jerusalem studion.
Suomennos: Hannele Lehtoranta