Tervetuloa Jerusalem studioon!
Suurvallat ja Iran allekirjoittivat -
ydinsopimuksen yli kaksi vuotta sitten.
Washington syyttää Irania sopimusrikkomuksista, -
ja Iran uhkaa kaataa sopimuksen, jos sille asetetaan pakotteita.
Kaatuuko sopimus ennen aikojaan?
Tästä keskustelevat tohtori Elisheva Machlis, -
Lähi-idän ja Iranin asiantuntija Tel Avivin yliopistosta -
ja Heprealaisesta yliopistosta, -
analyytikkomme Amir Oren -
ja Meir Javedanfar, Iran-luennoitsija IDC Herzliasta.
Herra Oren, kertoisitteko tämänhetkisestä tilanteesta?
Sopiva otsikko olisi "Takaisin basaariin".
Se basaari olisi pitänyt sulkea -
kaksi vuotta sitten, -
kun ydinsopimus allekirjoitettiin seuraaviksi kymmeneksi vuodeksi.
Kaikki olisivat olleet tyytyväisiä.
Mutta sitten Trumpista tuli presidentti, -
ja Ruhani valittiin uudelleen.
Hän esitteli juuri uuden hallituksensa Iranin parlamentille.
Asia on nostettu uudelleen esiin.
Molemmat osapuolet yrittävät saada toiselta jotain irti -
uhaten kumota sopimuksen tai vetäytyä siitä -
tai rangaista toista sen hengen tai kirjaimen rikkomisesta.
Tällä viikolla Trumpin ja Iranin huippuviranomaiset ovat julistaneet, -
että sopimuksen tulevaisuus on vaakalaudalla.
Sopimusta kuitenkin jatketaan toistaiseksi.
Tohtori Machlis, oletteko samaa mieltä?
Olen, ja lisäisin, että sekä USA:lla että Iranilla on rajoitteita.
Molemmat haluavat -
sopimuksen menestyvän.
Kaikki Iranin poliittiset ryhmät kannattavat sitä tietyin varauksin.
Sopimus sallii Iranin säilyttää ja kehittää ydinteknologiaansa, -
vaikkakin rajoitetusti.
Tämä on täysin Trumpin syytä. Tähän asti sopimus on toiminut.
IAEA on tarkastanut rikastamoita, -
ja lukuun ottamatta pikkurikkeitä, joita näissä prosesseissa aina on, -
Iran on saanut puhtaat paperit.
Sitten tuli Trump ja kyseenalaisti sopimuksen jatkumisen.
Hän on itse tehnyt tilanteesta epävakaan.
Puhun nyt vain ydinohjelmasta, en Iranin toimista Syyriassa.
Hän saa myös Iranin radikaalit vastustamaan ydinsopimusta.
Trumpilla ei ollut mitään syytä siihen.
Hän painostaa myös Ruhania, ja nyt tämänkin on uhkailtava.
Iran on monella tapaa uhka, varsinkin nyt Syyriassa.
Ydinohjelman kohdalla Trumpin oli kuitenkin turha lietsoa kriisiä, -
ja hänen on nyt itse rauhoitettava tilanne.
Trump siis syyttää Irania sopimuksen hengen rikkomisesta, -
ja sopimuksen ylipäänsä -
YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselmaan 2231 vedoten.
Se oli itse asiassa ydinsopimuksen vahvistava päätöslauselma.
Sen kolmannen kappaleen liitteessä B sanotaan: -
"Irania kehotetaan pidättymään kaikista toimenpiteistä, -
jotka liittyvät ballistisiin ohjuksiin, -
jotka on suunniteltu kantamaan ydinaseita, -
ja laukaisuista, joissa käytetään ballistista teknologiaa, -
kunnes kahdeksan vuotta on kulunut sopimuksen käyttöönotosta, -
tai kunnes IAEA vahvistaa sopimuksen päättymisen."
Iran on selvästi rikkonut tätä testatessaan ballistisia ohjuksia.
Länsimaiset tiedustelujärjestöt ovat ilmoittaneet -
Khorramshahr -keskimatkan ballistisen ohjuksen kokeista.
Sen uskotaan pystyvän kantamaan ydinkärkeä.
Eivätkö Washingtonin syytökset ole oikeutettuja?
Juridisesti tuohon kohtaan voi vedota sekä syyttäjä että puolustus, -
riippuen siitä, kumpaa puolta edustaa.
Avainlause on "Irania kehotetaan". Se ei ole sitova.
Se tarkoittaa samaa kuin Yhdysvaltain kongressin ohjeet.
"Olisi hienoa, jos vastapuoli noudattaisi näitä ohjeita."
Iranilaiset eivät pidä sitä sitovana, ja se on oikea tulkinta.
Ydinsopimus on eriytetty muista aiheista.
Ballistisia ohjuksia ja Iranin toimintaa Lähi-idässä -
on käsitelty erillisinä kokonaisuuksina.
Iranin toiminta on hyökkäävää ja aggressiivista.
Silti iranilaiset voivat aiheellisesti sanoa, -
että pakotteita lisätessään Trump rikkoo sopimusehtoa, -
jonka mukaan pakotteita ei voi palauttaa, -
jos ne on poistettu ydinsopimuksen allekirjoittamisen jälkeen.
Jätetään sivuun tämä argumentti, -
ja katsotaan, mitä Trump sanoi tällä viikolla Afganistan-puheessaan.
Siinä hän valmisteli -
vaalikampanjansa Iran-lupausten hylkäämistä.
Hän sanoi sen Afganistanista, mutta se pätee kaikkeen muuhunkin.
"Seurasin vaistojani ja sanoin, mitä haluan tehdä, -
mutta nyt kun istun presidenttinä Valkoisessa talossa, -
minun on opittava historiasta, -
ja olen huomannut asioiden olevan mutkikkaampia kuin luulin."
Tämä on hänen strategiansa lupaustensa pyörtämiseksi.
Syyskuussa, kun 90 päivää tulee täyteen, -
hän harkitsee uudelleen sitoutumistaan ydinsopimukseen.
Silloin hän sanoo nämä sanat.
Venäjä ja Iran ovat muistuttaneet, -
ettei sopimus ole vain USA:n ja Iranin välinen.
Eurooppa ja Venäjä eivät ole Trumpin puolella.
Hän voi itse vetäytyä sopimuksesta, mutta muut osapuolet jäävät.
Tohtori Machlis?
Avaintermi on "sopimuksen henki".
Kyse on siitä, mikä on osapuolten käsitys sopimuksen tavoitteesta.
Ilmeisesti käsityksemme siitä ovat hyvin erilaiset.
Iranilaiset toivovat taloudellista hyvinvointia ja kehitystä, -
joka leviäisi keskiluokasta alempiin luokkiin.
Se ei näytä toteutuvan.
He haluavat myös tunnustusta geostrategiselle asemalleen.
Trumpin hallinto haluaa aivan muuta.
Amerikkalaisille sopimus on keino heikentää Iranin asemaa Lähi-idässä.
Mikä siis on sopimuksen henki?
Tarkoitammeko sen juridista puolta -
vai USA:n ja Iranin suhteiden laajempaa viitekehystä?
Herra Javedanfar, -
mainitsitte Iranin toiminnan Syyriassa, joka herättää huolta länsimaissa.
Ydinsopimuksen allekirjoittamisen jälkeen -
Iranin ulkoministeri Zarif lähti Lähi-idän kiertueelle.
Hän julisti, että saamillaan rahoilla Iran vahvistaa ulkopolitiikkaansa -
ja kansainvälistä asemaansa.
Liittyvätkö nämä toisiinsa, kuten Zarif sanoi, -
vai ovatko nämä julistukset jääneet toteutumatta?
Iranilla oli noin 150 miljardia dollaria jäädytettyjä varoja ulkomailla.
Ei Iran niin paljon saa.
Arviot vaihtelevat 20―50 miljardin välillä.
Kiinalaispankit eivät palauta rahoja, vaan hyvittävät ne kaupoissa.
Teheraniin ei todellakaan lähetetä 150 miljardia dollaria käteistä.
Sitä paitsi Ruhanin hallituksella oli ensimmäisen kauden alkaessa -
yli 100 miljardia dollaria velkaa Ahmedinejadin hallituksen jäljiltä.
Iranin sisäisten projektien rahoituksessa on suuria aukkoja.
Vaikka Iran olisi saanutkin sen kaiken, -
se tuskin olisi muuttanut mitään Syyriassa.
Venäjän ilmavoimien tuki on lujittanut Iranin asemaa Syyriassa -
paljon enemmän kuin Iranin investoinnit Syyriaan, -
vaikka rahaa olisi ollut enemmänkin.
Iran ei olisi voinut millään rahoilla ostaa niitä voittoja, -
joita se sai Putinin ilmavoimien avulla.
Ulkoministeri Zarifin puheet olivat ehkä kerskailua.
Ydinsopimuksen rahat eivät kuitenkaan ole se tekijä, -
joka on pelastanut Iranin Syyriassa, -
vaan presidentti Putinin tuki.
Iranin hallinto on rikkonut sopimuksen henkeä -
lukemattomia kertoja.
Amerikkalaisia kaksoiskansalaisia on kidnapattu nyt enemmän -
kuin koskaan vuoden 1979 jälkeen.
Lisäksi se tekee ohjuskokeita ja toimii Syyriassa.
Näihin täytyy puuttua.
Israelin kannalta on kuitenkin vaarallista, -
että Trump liittää nämä asiat ydinsopimukseen.
Asettakoon pakotteita Iranille niiden ballististen ohjusten takia, -
joissa lukee "kuolema Israelille".
Ydinsopimus pitäisi silti säilyttää.
Jos Iran uhkaa USA:ta ja Israelia muulla tavoin, -
niistä voitaisiin asettaa muita pakotteita.
Herra Oren, -
kysyisin teiltä ballistisista ohjuksista ja ydinsopimuksesta.
IAEA:n Iran-ohjelman johtaja Ali Akbar Salehi sanoi tällä viikolla, -
että Iran voi saavuttaa 20 prosentin uraanitason viidessä päivässä.
Se mahdollistaisi Iranin ydinasevalmiudet.
Onko se vain retoriikkaa vai todellinen mahdollisuus?
Iran saavutti 20 prosentin tason jo ennen sopimusta.
Tavoitteena oli nostaa taso 70:een ja sitten 95:een.
Se on retoriikkaa.
Se on reaktio Trumpin puheisiin.
Niin. Iran on alueellinen suurvalta, jolla on intressejä ympäristössään.
Yhdysvallat on globaali suurvalta ja suurempi sotamahti, -
mutta sillä myös enemmän velvoitteita maailmalla.
Sillä on Pohjois-Korea, Syyria ja Isis, ja nyt myös Afganistan.
Iran tekee Afganistanissa yhteistyötä Talibanin kanssa.
15 vuotta sitten Yhdysvallat ja Iran tekivät yhteistyötä Talibania vastaan.
Iran voisi nytkin pettää Talibanin amerikkalaisten hyväksi.
Presidentti Trumpin ei kannattaisi uhkailla Irania.
Ei hän ehdi sotia Irania vastaan.
Iranilaiset eivät silti voi olla siitä varmoja.
Trump on arvaamaton.
Kun kuvioon lisätään pääministeri Netanjahu, -
siinä on kaksi kovaa Iranin vallankumouksen vihollista.
Iranin on oltava varuillaan.
Toisaalta amerikkalaisyhtiöt haikailevat Iranin markkinoille.
Boeing myy sinne koneita ja luo siten työtä amerikkalaisille.
Se on yksi Trumpin lupauksista.
Kaikesta päätellen ydinsopimus pysyy voimassa.
Haastan sen käsityksen kysymällä teiltä, tohtori Machlis, -
miten suurella todennäköisyydellä syyskuun katsaus johtaa -
ydinsopimuksen vastaiseen lopputulokseen?
Iran selvästikin reagoi Trumpin puheisiin ja tekemisiin.
Toisaalta Iran aina koettelee ja etsii rajojaan -
sekä ydinohjelmassa että yleisesti puolustuksessaan.
Niinpä Iran jatkaa sillä tiellä, -
eikä se liity mitenkään 90 päivän katsaukseen.
Iran koettelee rajojaan nyt ja tulevaisuudessa.
Iranin ydin- ja ohjusohjelma ja koko sen puolustusjärjestelmä -
on sen vallankumousagendan tärkeä osa.
Iran pyrkii omavaraisuuteen ja riippumattomuuteen.
Se haluaa vastustaa "lännen vääryyksiä ja imperialismia".
Yhdysvallat kyllä painostaa Irania, -
mutta Iran etsii aina verukkeita kokeillakseen rajojaan.
Ei se silti välttämättä tarkoita sopimusrikkomuksia.
Vuonna 2015 vallankumouskaartin laivat koettelivat USA:n laivastoa -
35 kertaa.
Ne lähestyivät amerikkalaislaivoja "epäammattimaisesti".
Tänä vuonna niin on tapahtunut 13 kertaa.
Ne olisivat voineet johtaa tulitaisteluun.
Iranin vallankumous on epäonnistunut surkeasti.
Iranin kovan linjan väki tarvitsee verukkeita.
Nyt Syyria on sellainen, mikä on vaarallista Lähi-idälle.
Eräs vallankumouskaartin sotilas mestattiin hiljattain, -
ja hänen vaimonsa antoi eriskummallisen lausunnon: -
"Hän oli siellä puolustamassa Iranin naisten oikeutta pitää huivia."
Iranilainen taisteli siis Syyriassa siksi, -
että yhä useampi iranilainen kyseenalaistaa hallinnon sortolakeja, -
kuten naisten hijabia ja korruptiota.
Iranin hallinto yrittää epätoivoisesti ylläpitää vallankumousimagoaan.
Siksi sen pitää taistella Syyriassa ja vastustaa Trumpia.
Kyse on pohjimmiltaan hallinnon epävarmuudesta.
Ruhani haastoi uskomattomalla tavalla kovan linjan väen -
tämän vuoden kampanjassaan.
Putosin lähes tuoliltani hänen kritisoidessaan vallankumouskaartia: -
"Saimme sopimuksen, -
mutta sitten nämä tyypit laukaisivat ohjuksia iskulauseineen!"
Mitä enemmän iranilaiset ja Ruhani haluavat maltillistumista, -
sitä kovemmin radikaalit iskevät takaisin.
Siksi Syyrian tilannetta on seurattava.
Mainitsen kaksi poliittista seikkaa.
Iranin maltilliset ovat nyt vauhdissa.
Khatami pyysi Khameneilta -
Mousavin ja Karroubin vapauttamista kotiarestista.
Vielä muutama kuukausi sitten hän ei olisi uskaltanut tehdä sitä.
Mitä tulee Yhdysvaltojen politiikkaan, -
siirtymis- ja virkaanastujaiskausi oli pieni mahdollisuuksien ikkuna.
Jos Trump ei tehnyt jotain tammikuussa, -
ei hän tee sitä syyskuussakaan.
Hän ei siirtänyt lähetystöä Jerusalemiin -
eikä mitätöinyt ydinsopimusta.
Nytkö hän yhtäkkiä tekisi sen, -
mitä hän ei tehnyt silloin, kun häneltä odotettiin lupaustensa täyttämistä?
Trumpin poliittinen kannatus on hiipumassa.
Häntä tukee tuskin kolmasosa amerikkalaisista.
Hän tarvitsee kipeästi puolelleen USA:n armeijaa, -
jota hän näyttää ihailevan.
Jos armeija suosittelee ydinsopimuksen säilyttämistä, -
hän ei romuta sitä vastoin armeijan tahtoa.
Sitä paitsi, kun hän harkitsi sopimuksesta vetäytymistä, -
puolustusministeri Mattis, ulkoministeri Tillerson -
ja esikuntapäällikkö vastustivat sitä.
Trumpin kannatuksesta on vaikea tietää, -
koska hänen vastustajansa ovat äänekkäämpiä kuin kannattajat.
Viittaan mielipidekyselyihin.
Yleinen mielipide tuli ilmi myös hänen voittaessaan vaalit.
Tohtori Machlis, -
jos ydinsopimus kaatuu, mitä se merkitsee Iranille maana -
ja islamilaiselle vallankumoukselle, -
joka on nyt vaikeuksissa, kuten herra Javedanfar sanoi?
Siitä tulisi Iranille kaksi hankalaa seurausta.
Toinen niistä on taloudellinen.
Ruhani voitti molemmilla kerroilla taloudellisten lupausten siivittämänä.
Jos sopimus kaatuu ja pakotteita lisätään, -
Iranin talouskehitys vaikeutuu.
Se vaikuttaa keskiluokkaan, -
joka kannattaa maltillisia ja pragmaatikkoja.
Se voisi lisätä radikalisoitumista ja yhteiskunnallisia ongelmia.
Vahvistaisiko se kovaa linjaa?
Se olisi heille lahja taivaasta.
He voisivat rikastaa 20 prosenttiin -
ja käydä kauppaa -
Kiinan, Venäjän ja Euroopan kanssa.
He voisivat sanoa, ettei amerikkalaisiin voi luottaa, -
ja jatkaa ydinohjelmaansa, koska Amerikka rikkoi sopimuksen.
Iran saisi parhaat puolet molemmista.
Kiina, Venäjä ja Eurooppa kävisivät silti kauppaa sen kanssa.
Kävisivätkö ne kauppaa, vaikka Iran rikastaisi uraania?
Eivätkö ne voisi vain jättää Yhdysvallat pois kuvioista -
ja jatkaa sopimusta muiden P5-maiden kesken?
Hyvä kysymys.
Trumpin suhteet Eurooppaan ja Euroopan ulkopuolisiin suurvaltoihin -
eivät muutenkaan ole kovin hyvät.
Muut suurvallat voivat pitää -
Iranin rikkomuksia -
vain reagointina Trumpin toimintaan, ja jättää ne huomiotta.
Ne voidaan sivuuttaa jollakin sopivalla diplomaattisella ilmauksella.
Iranille ydinohjelman pysäyttäminen sopii nyt mainiosti.
Verrataanpa brittiläisen mandaatin aikaista Palestiinaa -
nykyiseen palestiinalaishallintoon.
Silloin kun juutalaisilla ei vielä ollut valtiota, -
palestiinalaiset eivät kiirehtineet oman valtion saamista, -
vaan kehittivät omaa yhteisöään.
Sitä amerikkalaiset toivovat nyt palestiinalaisilta.
Heidän pitäisi kehittää instituutioitaan valmiiksi -
ennen lopullista sopimusta Israelin kanssa.
Iranilaisetkin voisivat nyt keskittyä muuhun kuin ydinohjelmaan.
Heillä on muita valmiuksia, myös ballistiset ohjukset, -
odottamassa 8―10 vuotta, ellei sopimusta jatketa.
Sitähän voidaan hyvinkin jatkaa vaikkapa viidellä vuodella.
Parhaat puolet molemmista, kuten Meir sanoi.
Tämä ei ole vain poliittinen, vaan myös taloudellinen kysymys.
Maat ja yhtiöt, -
jotka haluavat käydä kauppaa -
Iranin kanssa, -
ovat huolissaan hallinnon ongelmista, korruptiosta -
ja vallankumouskaartin sekaantumisesta talouselämään.
Jos ydinsopimus kaatuu, -
kansainvälisen yhteisön on käsiteltävä näitä syviä ongelmia.
15 vuoden aikana Iran saa rikastaa vain 300 kiloa uraania.
Ydinaseeseen tarvitaan paljon enemmän.
Eräät osat sopimuksesta ovat voimassa 25 vuotta, -
esimerkiksi uraanin kaivamisen ankara valvonta.
Mutta millainen on Iran 20 tai 15 vuoden kuluttua?
Maa kärsii kuivuudesta.
Iranin väestörakenne voi muuttua dramaattisesti.
Kuivuus on valtava turvallisuusuhka.
Hallinnon on alettava keskittyä siihen.
Moni asia voi muuttua 25 vuodessa.
En usko hallinnon käsittelevän -
kuivuuden muodostamaa vakavaa turvallisuusuhkaa.
Ohjelma on lopuillaan.
Saatte kukin sanoa loppukommenttinne.
Ydinsopimuksessa on monia haasteita sekä Iranille että Yhdysvalloille.
Uskon molempien kuitenkin haluavan säilyttää sopimuksen.
Ydinsopimus tulisi pitää erillään muista Iran-asioista.
Ensinnäkin, kun Syyrian sota loppuu, -
ja se loppuu kyllä ehkä parin vuoden kuluessa, -
vallankumouskaartin on aloitettava uusi projekti.
He saattavat alkaa tapella Ruhanin kanssa ydinsopimuksesta.
Toiseksi, presidentti Trump on taitava puhuja.
Jos hän haluaa säilyttää sopimuksen, -
hän sanoo tehostaneensa sen valvontaa, -
joten sopimusta noudatetaan nyt paremmin.
Hän sanoo sitä silti historian huonoimmaksi sopimukseksi.
Tässä kaikki tänään.
Kiitos, tohtori Machlis, herra Oren ja herra Javedanfar!
Kiitos myös katsojille, näkemiin tiistaihin!
Olet juuri katsonut Jerusalem studio -ohjelman.
Mikäli ohjelma oli sinusta antoisa, voit tukea Heaven TV7 Jerusalemia.
Soita 0600-10077 tai käytä ruudun viitenumeroa.
Lahjoittaa voi myös PayPalin kautta.
Lahjoituksesi mahdollistaa Jerusalem studion.
Suomennos: Hannele Lehtoranta