JERUUSALEMMA STUUDIO
Tere tulemast Jeruusalemma Stuudiosse!
Iisraeli ja Euroopa Liidu suhe
on olnud kaua tugev, kuid tulvil väljakutseid.
See ebalineaarne suhe põhineb ühistel huvidel ja väärtustel.
Sellest unikaalsest suhtest räägivad stuudios
Tal Heinrich, i24 Newsi uudisteankur,
TV7 analüütik Amir Oren
ja Vera Michlin-Shapir, teadur Riikliku Julgeoleku Uurimiskeskusest.
Hr Oren, milline on Iisraeli ja Euroopa Liidu suhe?
On põhjust mainida kaht fakti: -
esiteks, ajad pole praegu parimad
paljurahvuselistele organisatsioonidele
Ei ÜRO, NATO ega Euroopa Liit
pole oma parimas vormis.
Teiseks on Iisraeli suhted paljurahvuseliste ühendustega
alati keerulised olnud.
Ta on pigem ajanud asju
oluliste liikmesriikidega omavahel.
Praegu on Iisraeli-EL suhe siiski eriti halb.
Tal Heinrich, mida teie arvate?
Jagaksin suhte kahele tasandile: poliitilisele ja finantstasandile.
Iisraeli ja EL finantssuhted
on viimastel aastatel üsna head olnud.
Nad on näiteks sõlminud
avatud taeva lepingu.
Seda propageeris transpordiminister Israel Katz Likudist.
Ta sõna otseses mõttes avas iisraellastele õhuruumi.
EL riikide lennufirmad võivad nüüd Iisraeli lennata ja vastupidi
vähemate piiravate reegliteta.
Hinnad on langenud.
Poliitilise tasandi osas olen Amiriga ühel nõul.
Vera Michlin-Shapir?
Koostööd võiks põhimõtteliselt teha mitmes vallas,
kuid Euroopa Liit
multilateraalse organisatsioonina
on otsustanud keskenduda oma suhetes Iisraeliga
Iisraeli ja palestiinlaste rahuprotsessile.
EL keskendub eelkõige Läänekalda asundustele,
mida peab rahvusvahelise õiguse järgi illegaalseks.
See on muutnud suhte arendamise väga raskeks.
Seda on näha seoses programmiga Horisont 2020,
akadeemilises kogukonnas
ja selles, et valitsus ei hääletanud kultuurikoostöö lepingu poolt ELiga.
Asunduste rõhutamine kahjustas oluliselt Iisrael-EL suhteid.
Selle dünaamika uurimist tuleb jätkata.
Hr Oren,
Euroopa Liit on siiski oluline partner Iisraeli ekspordi jaoks.
Siin mängib rolli muidugi ka Euroopa lähedus.
EL ja Iisrael sõlmisid oma viimase lepingu 1994. a
ja hiljuti ka nn avatud taeva lepingu,
mis vähendas lennureise piiravaid reegleid.
Iisrael on EL suhtes üha aktiivsem
ja tahab tugevdada suhet ELiga.
Brüsseli esindus on saanud Iisraeli Välisministeeriumilt palju ressursse
erineva tegevuse edendamiseks.
Kuidas Iisrael edendab suhteid selle 28-liikmelise ühendusega,
mis on peagi vaid 27-liikmeline?
Iisraeli diplomaadid,
kes on saadetud Brüsselisse kas Euroopa Komisjoni
või Europarlamenti, mis asub vahel Strasbourgis,
pingutavad täiest jõust.
Nad arutavad poliitikute ja personaliga
ning nii alaliste töötajate kui valitud esindajatega.
Kõik saavad siiski juhised oma valitsustelt.
Neil ponnistustel pole erilist väärtust,
kuna Berliin, London või Pariis
saadavad juhiseid oma esindustele Euroopa Komisjonis.
Tal jagas suhte majanduslikuks ja poliitiliseks.
Algul oli EL majandusliit.
Toona olid Iisraelil üksnes majandushuvid.
Kui majandusühendus liiduks muutus, tahtis see poliitilist sõnavõimu.
See kuulub ÜRO, USA ja Venemaa kõrval Kvartetti.
ELil peab muidugi ühisnimetaja olema.
Ühisnimetajaks ei saa olla Iisraeli-meelne.
Kui Javier Solana NATOst EL-i läks,
oli Euroopa Liit põhimõtteliselt Iisraeli-meelne,
vähemalt Rabini ja Baraki valitsuste nägemuse järgi.
Kui Iisraeli peetakse konflikti kaalukamaks pooleks,
ei saa EL loomulikult olla nii Iisraeli-meelne kui võiks.
Iisrael tahaks sellist kaubanduslepingut,
nagu Euroopa Liidul on näiteks Ukrainaga.
Sellist Iisrael aga ei saa, kui poliitilisel tasandil arengut pole.
Need tasemed mõjutavad teineteist.
Poliitilisel tasemel tahab EL muidugi sekkuda
Iisraeli-palestiinlaste konflikti
ja edendada Lähis-Ida riikides demokraatiat.
Federica Mogherinit on kritiseeritud eriti pärast Araabia kevadet,
kuna EL ei kasutanud võimalust Lähis-Idas demokraatiat arendada.
Viimasel ajal on ta veidi tagasi tõmbunud.
Pariisi kohtumisel
tahtis EL Iisraeli hoiatada ühe riigi lahenduse eest
ja edendada kahe riigi lahendust.
Federica Mogherini kiitis selle algatuse algul heaks,
aga suletud uste taga oli pigem selle vastu.
Talle ilmselt ei meeldi see lähenemisviis
Iisraeli ja palestiinlaste konfliktile, vähemalt praegu.
Vera Michlin-Shapir,
Kvarteti tegevus, millest hr Oren rääkis,
ja Hollande'i valitsuse edendatud Pariisi algatus
polnud EL välispoliitikajuhi Mogherini algatused,
vaid tema eelkäija Catherine Ashtoni omad.
Ashton oli aktiivne Iraani ja Kvarteti suunal.
Federica Mogherini on vapper välispoliitiline tegija,
kes on osalenud ka Itaalia valitsuses.
Millise protsessi ta on läbinud?
Ta näib vaatavat Lähis-Ida lootusetute silmadega.
Arvestada tuleb ka sellega,
mis toimub ELis sõltumata Iisraelist.
EL-is käib eksistentsiaalne kriis.
EL-i olukorda võiks pidada isegi nii tõsiseks.
Federica Mogherini jätkas siiski Catherine Ashtoni läbirääkimisi
ning EL poliitikat Iisraeli ja palestiinlaste konflikti suhtes.
See on mitmes mõttes järjepidev.
Kui hinnata Mogherini võimet Lähis-Ida poliitikat mõjutada,
tuleb meeles pidada, tema mandaat on hetkel habras.
See on "womandaat", kuna ta on naine.
EL-il oli oma roll ka tuumalepingus Iraaniga.
Kümne aasta eest tegid algatusi EL riigid.
Projekti juhtisid eelkõige Prantsusmaa ja Saksamaa
juba enne ameeriklaste mängutulekut.
Nüüd pole Brexiti tõttu enam EL-i kolmikut -
Prantsusmaa, Saksamaa ja Inglismaa.
Pole kindel, kas EL-il üldse tulevikku on ja mis vormis.
Euroopa esindusjõud on mandunud.
Deklaratsioone võib ju teha,
aga poliitikud tahavad teada, kas nende taga ka tegelikku jõudu on.
Saksamaa ju on nende taga.
Jonathani mainitud Hollande lahkub peagi ametist.
Merkeli tulevik pole kindel ja Cameron on juba väljas.
Ka Hollandis on ees valimised.
Oleme rääkinud EL-i mandaadist ja eksistentsiaalsest ohust,
mis on muidugi äärmuslik väide.
Kui oluline EL Iisraelile praegu on?
Majanduslikult on see sama tähtis.
Muidugi.
Seda mõjutab ka EL-i suhe Palestiina omavalitsusega.
Euroopa Liit on PO suurim rahastaja.
EL pole andnud raha Hamasile pärast selle võimuletulekut 2006. a,
vaid raha läheb otse PO-le.
EL liikmesriigid maksavad sellele 170 mln eurot aastas.
See loomulikult mõjujtab Iisraeli.
Tahaksin mainida,
et Euroopa Liidu roll Lähis-Idas on muutunud.
Varem olid väljakutsed Lähis-Idas, aga nüüd Euroopas.
Euroopa ei saa enam Lähis-Idale keskenduda.
Federica Mogherini juba mõistab seda.
Pariisi kohtumisel
ei võetud vastu mingeid resolutsioone ega plaane.
Konflikti kohta ei tehtud mingit deklaratsiooni.
EL ei planeeri ka uut kohtumist.
Vera Michlin-Shapir,
Euroopa Liit on Iisraelile mitmes mõttes tähtis partner.
Sellega on ka probleeme,
aga kas Iisrael peab EL-i partneriks
ja kas see suhtub sellesse eraldi riikidena
või peab see EL-i kogu mandri tuumaks?
See on huvitav lugu.
Iisraeli kahepoolsed suhted Euroopa pealinnadega
on paremad kui multilateraalse organisatsiooniga Brüsselis.
Sellel on mitmeid põhjuseid.
See on huvitav protsess.
Pealinnad saadavad oma esindajad Brüsselisse,
aga Brüsselis on täiesti oma õhkkond.
Asjad moonduvad teises suunas,
kuigi esindaja võib Iisraeli suhtes positiivsemalt meelestatud olla.
Brüsselis on Iisraeli-vastane dünaamika.
Seepärast püüab Iisrael alati Brüsselist mööda minna, kui võimalik.
See mõjutab ka Brüsselit.
ELi kvartalis, kus asub Eurokomisjoni peakorter,
valitseb tõesti iisraellase jaoks ebameeldiv õhkkond.
Seepärast on Iisraeli esindus Brüsselis
rõhunud viimastel aastatel pigem hoone NATO-poolele.
Sama suursaadik esindab Iisraeli nii EL-is kui NATOs.
On veel üks omapära, mida vaatajad ehk ei tea.
Nagu Tal ütles,
naudivad iisraellased avatud taeva lepingut.
Paljudel iisraellastel on EL-i pass,
kuna nende suguvõsa pärineb mõnest Euroopa riigist.
Seepärast kogevad nad ühtekuuluvust EL-i kui tervikuga.
Nad tahavad pigem Euroopa passi,
kui Saksamaa või Poola passi, mitte selle privileegide tõttu,
vaid ka vaimsetel ja ajaloolistel põhjustel.
Nad säilitavad pigem Iisraeli ja Euroopa topeltkodakondsuse.
Mul ei ole EL-i passi, kuid olen elanud Berliinis.
Kommenteeriksin seda, mida ütlesite kahepoolsete suhete kohta.
Iisraelil on ju Saksamaaga suurepärased suhted.
Riigid tähistasid äsja diplomaatiliste suhete 50. aastapäeva
siin Jeruusalemmas ja Berliinis.
See suhe on unikaalne
sakslaste ja juutide raske ajaloo tõttu.
Kui Saksamaa Iisraelile läheneb, kasutab ta alati andekspaluvat tooni,
isegi kui praegune Iisraeli valitsus on parempoolsem kui iial varem.
Riigina ei saa Saksamaa kohelda Iisraeli alati nii nagu kohtleks
kui seda ajalugu poleks.
EL annab Saksamaale platvormi öelda Iisraelile, mida tegelikult tahab.
Martin Schulz pole enam Europarlamendi esimees.
Temast võib saada Saksamaa liidukantsler.
Iisraellastel on EL-i suhtes vastuolulised hoiakud.
Iisraellastele on Euroopa projekt osa sellest maailmakorrast,
mida on arendatud
pärast II Maailmasõja traagilisi kogemusi.
See on toonud julgeolekut ja rahu sellele mandrile
ja suures osas kogu maailma.
Samas kogevad iisraellased siiski,
et EL kohtleb neid ebaõiglaselt ja silmakirjalikult
ning keskendub liigselt Iisraelile. Valitseb mingi sisemine pinge.
Samasuguste vastuoluliste tunnetega suhtuvad iisraellased
kogu maailmapoliitikasse.
Iisraelil on suur panus globaliseerumises,
kuid selle protsessi suhtes on ka palju vastuseisu.
Hr Oren, Iisraelis mõeldakse ka, et EL ei oma tähtsust.
Mingil määral on selle rahade tõttu,
kuid väärkohtlemise tõttu võiks Iisrael seda ignoreerida
ja suhelda otse liikmesriikidega.
Kui palju see antud suhet mõjutab?
Küsimusele tuleks lisada "pärast Trumpi valimist".
See on lühinägelik,
kuna igal riigil on palju asju kaaluda.
Mingile riigile lähenedes
peab Iisrael arvestama ka EL-iga.
Iisrael ei tasu EL-i välja jätta
ja püüda saada oma tahtmist Berliinist,
kuhu Iisrael viimases hädas pöördub.
II Maailmasõda pole vaja mainidagi, kuna see mõlgub kõigil mõtteis,
kui mõni Iisraeli ametnik Berliinis kolleegiga kohtub.
Pole viisakas sellest kõneleda,
kuid see on õhus.
Iisraelis on üks äärmusrühmitus,
kes teeb nn hinnasildirünnakuid.
Nad maksavad kätte palestiinlaste terrorirünnakute eest.
Euroopa Liidul on omad "hinnasildirünnakud".
See püüab panna Iisraeli maksma Läänekalda assimileerimise eest.
See püüab anda Iisraelile kaht valikuvõimalust:
kas Iisrael on lahus Läänekaldast ja EL ostab selle tooteid
või on Iisrael ühtne riik, kuhu kuulub Läänekallas
ja Iisraeli toodete eksport on raskendatud.
Sel rindel käib Iisraeli diplomaatidel praegu tuliseim võitlus.
Iisrael näeb neid asju eurooplastest erinevalt.
Andes raha palestiinlastele,
arvab EL aitavat ka Iisraeli.
Iisrael imestab, et EL jagab palestiinlastele pidevalt toetust,
sõltumata nende reaktsioonidest Iisraeli tegevusele.
Raha tuli nii teise intifada kui noa-intifada ajal.
Iisrael püüab seista Euroopa Liidus selle eest,
et peatataks osa toetusest Palestiina omavalitsusele,
kui rahutused süvenevad.
Kui seda kasvõi kontrollitakski.
EL-il on nii suur bürokraatia ...
On ka kodanikuühendusi ja ametiühingud,
kes võivad omada Iisraeli-vastaseid suundumusi.
Nad võivad takistada Iisraeli transiiti.
Demokraatias peab valitsus nende ühendustega arvestama.
Mis hinda maksab Iisrael selle eest,
kui ignoreerib EL-i multilateraalse organisatsioonina?
Üks asi tuli esile
Horisont 2020 kõnelustel.
Teine on asunduste toodete võimalik märgistamine.
Kui Iisrael Brüsselit ignoreerib, käivituvad seal protsessid,
mis viivad EL-i riike siduvate määrusteni.
Brüsselit võib püüda ignoreerida, kuid lõpeks jääb see siiski tee peale ette.
See võib ikkagi Iisraelile probleeme tekitada.
Nende probleemidega peavad Iisraeli otsustajad arvestama.
Järgmine asi, mida Tal Heinrich juba mainis ...
Sa pole seda nime veel maininud!
USA presidendil Donald Trumpil on muidugi suur tähtsus.
Mogherini edastas Trumpi valitsusele mingisuguse sõnumi.
Mis te sellest arvate?
Trumpi valitsuse suund pole veel vormunud.
Ministrikandidaadid pole veel ametisse astunud.
Teda kritiseeritakse välisministeeriumis, luurekogukonnas
ja justiitsministeeriumis.
Trumpi valitsust saab paremini hinnata alles siis,
kui tööle on asunud teise ja kolmanda taseme ametnikud.
Lisaks mõjutavad asju suursaadikud.
Kui võtmesaatkonnad antakse kampaania rahastajaile
või teistele presidendi sõpradele,
pole esindatus eriti kvaliteetne.
EL riigid aga saadavad Washingtoni
alati oma parimad diplomaadid.
Me muidugi ei tea, kuid võime oletada,
et EL püüab tasakaalustada
Trumpi igat avaldust ja tegu Iisraeli suhtes,
ka saatkonna kolimise osas.
EL peab igal juhul kohanema sellega,
et Trump on võimul.
EL võib vaid nuriseda ja poriseda. USA on Iisraeli peamine toetaja.
Kui hindame Trumpi võidu tagajärgi,
tuleb vaadata kaht Euroopa tugisammast, EL-i ja NATOt.
Trump on mõlemat verbaalselt rünnanud.
Ta toetas Brexiti kampaaniat.
Samuti on ta öelnud, et ei kaitsta neid riike,
kes NATO-le piisavalt ei anna.
See nõrgendab neid kaht tugisammast,
mis on seisnud püsti juba II Maailmasõja järgsest ajast.
Sellel on tähtis osa Euroopa tulevases arengus.
Kuidas mõjutab see Iisraeli ja EL suhet?
Esmalt tuleb vaadata, kuidas see mõjutab Euroopat.
Iisrael peab töötama Euroopaga, mis siit areneb.
See võib olla teistsugune Euroopa.
Saateaeg on otsakorral. Mida toob lähitulevik?
Näen Iisraeli-Euroopa suhteid optimistlikult.
Eelkõige on otsustav, kas Trump saab neli või kaheksa aastat.
Iisraeli sisepoliitika mõjutab ka selle suhet ELiga.
Praegune valitsus on kaldunud paremale.
Kabinetis pole välisministrit,
kuna välisministeeriumi juhib peaminister Netanyahu.
Täisajaga välisminister pühendaks EL-ile rohkem aega.
Iisrael peab jälgima
Euroopasse moodustuvat uut korda.
Peame hakkama saama uue Euroopaga.
Saame näha, kas see meeldib meile või mitte.
See on tänaseks kõik.
Aitäh, Tal Heinrich, Amir Oren ja Vera Michlin-Shapir!
Aitäh, head vaatajad! Järgmise korrani!
Taevas TV7 saab toetada telefonil 900 1777 (kõne hind 7 eurot)
või aadressilt www.tv7.ee leitavate pangakanalite kaudu.
Kui äsjane saade teile meeldis,
siis TV7 Iisraeli tööd saab toetada
ekraanilolevate kanalite kaudu.
Jeruusalemma Stuudio valmib tänu teie annetustele.
Tõlge: Monika Jaaguri