Tervetuloa Jerusalem studioon!
Donald Trumpin voitettua presidentinvaaleissa -
kysymyksiä herää hänen aikeistaan Lähi-itää ja Israelia kohtaan.
Erään israelilaisdokumentin mukaan -
Trump pitää Lähi-itää "huonona sijoituksena".
USA:n vetäytyminen Lähi-idästä on kuitenkin vaarallinen skenaario.
Tästä keskustelevat Owen Alterman, i24 Newsin kirjeenvaihtaja, -
analyytikkomme Amir Oren -
sekä tohtori Nir Boms Tel Avivin yliopistosta, tervetuloa!
Herra Oren, Trumpin voitto oli monelle yllätys.
Varsinkin Lähi-idässä tilanne oli epäselvä.
Tämä voitto herättää monenlaisia reaktioita ja huolenaiheita.
Miten Trumpin voitto vaikuttaa Lähi-itään?
Nähtävästi se voitto oli yllätys -
myös Trumpille itselleen, -
sillä hän ei valmistautunut siihen kunnolla.
Pyydätte meitä tekemään sitä, -
mitä maailman ulkoministeriöt ja tiedustelupalvelut nyt tekevät, -
eli raapivat päätään ja etsivät vastauksia kysymyksiin, -
joita Trump itsekään ei välttämättä ole ajatellut.
Presidentillä on edessään neljä tekijää: -
ongelmat, mielipiteet, tärkeysjärjestykset ja kansa.
Vastavalitulla presidentillä on samat ongelmat kuin Obamalla oli.
Maailmassa on tietyt realiteetit, jotka eivät muutu miksikään, -
vaikka uusi presidentti astuu virkaansa tammikuussa.
Trump on kampanjassaan esittänyt ristiriitaisia mielipiteitä.
Hän on kertonut, mitä hän kannattaa ja mitä vastustaa, -
mutta ne eivät aina ole sopusoinnussa keskenään.
Vastavalittu presidentti Trump ei ole määritellyt Lähi-idän politiikkaansa -
toisin kuin edeltäjänsä, mukaan lukien Obama ja Bush.
Uskotteko, että Israelilla ja sen naapurimailla -
on jonkinlainen käsitys hänen aikeistaan, -
vai raapivatko kaikki päätään, kuten herra Oren sanoi?
He raapivat päätään, -
mutta eivät he ole täysin ulalla, sillä Trump on kertonut aikeistaan.
Kuten sanoitte, hän pitää Lähi-itää huonona sijoituksena.
Hän ei halua joutua jumiin esimerkiksi Syyriaan, -
mutta hän haluaa taistella Isisia vastaan.
Hän tahtoo tehdä yhteistyötä Venäjän kanssa.
Hänen Israel-lausuntonsa ovat olleet Netanjahun mieleen.
Hän kannattaa Israelin siirtokuntapolitiikkaa -
ja saattaa siirtää suurlähetystönsä Jerusalemiin.
Saudi-Arabia on hieman huolissaan, mutta Egypti iloitsee.
Iran-sopimuksesta hän ei pidä, ja moni asia on avoin Iranin suhteen.
Trump tahtoo ottaa kovan linjan Irania kohtaan, -
mutta samalla lähentyä Venäjää. Miten ihmeessä se onnistuu?
Miten Irania voi heikentää heikentämättä samalla Venäjää?
Ja miten pidetään USA:ta etusijalla ja vetäydytään Lähi-idästä -
ja toisaalta toimitaan Venäjän kanssa ja käsitellään Irania jämäkästi?
Miten tartutaan -
Amerikan 8 vuotta kestäneeseen johtajuuden puutteeseen Lähi-idässä?
Mitä tapahtuu nyt kun siitä kaikesta tulee todellisuutta?
Tätä monet nyt miettivät Lähi-idässä.
Tämän yllättävän kampanjan ja ehkä yllättävän voitonkin jälkeen -
on tulossa lisää yllätyksiä.
Trumpin ja Obaman politiikassa on yhtäläisyyksiäkin.
Esimerkiksi Syyria-politiikka jatkuu enimmäkseen ennallaan.
Obaman kauden teemoina olivat Amerikan vetäytyminen Lähi-idästä, -
Aasian tasapainottaminen ja kotimaan rakentaminen.
Nämä teemat saattavat jatkua Trumpin kaudella.
Jatkuuko taustalta johtamisen politiikka?
Se liittyi liittoutumien toimintatapoihin.
Obaman Nato-liittolaiset olivat joskus vastahakoisia ottamaan osaa, -
varsinkin silloin kun Yhdysvallat näytti johtavan liittoumaa.
Amerikkalaisten yleinen mielipide oli myös väliintulopolitiikkaa vastaan -
maan taisteltua pitkään Afganistanissa, Irakissa -
ja nyt Isisiä vastaan.
Amerikkalaiset eivät äänestäneet lisää joukkoja Lähi-itään.
Sitä ei ehkä sanota "taustalta johtamiseksi", -
mutta realiteetin ja retoriikan välillä on suuri ero.
Trumpista tulee mieleen Reagan.
Reagan oli kovan linjan presidentti, mutta hän pakeni Beirutista -
Hizbollahin iskettyä merivoimien kasarmiin ja tapettua yli 240 ihmistä.
Hän myös vastusti lunnaiden maksua, -
mutta teki kuitenkin Iran-Contra-sopimukset.
Oli Trump siis sanonut mitä tahansa ennen valintaansa, -
kun Isis sieppaa ensimmäisen amerikkalaisen, -
kieltäytyykö hän itsepintaisesti hoitamasta panttivankitapauksia, -
vai käyttääkö hän erinomaisina pitämiään neuvottelutaitoja siihenkin?
On epäselvää, mitä tapahtuu hänen noustuaan valtaan.
Jos katsomme realiteetteja, -
tunnemmeko todellista Trumpia ollenkaan?
Jos vertaamme Lähi-idän realiteetteihin, -
pääministeri Ariel Sharon oli siirtokuntaliikkeen sankari.
Kuka olisi arvannut, että hän tyhjentäisi siirtokuntia?
Kun Sisi tuli valtaan Egyptissä, -
ihmiset katsoivat hänen tulevan muslimiveljeskunnan leivistä, -
mutta hänen tiensä oli aivan toinen.
Yllätyksiä siis varmaankin tulee.
Muistakaa, että Yhdysvallat on presidenttiään suurempi.
Herra Alterman, eräs tekijä, jonka olettekin jo maininnut, -
on Iranin ja suurvaltojen välinen ydinsopimus.
Se solmittiin viime heinäkuussa ja aiheutti muutoksia Lähi-idässä.
Iran rohkaistui päästyään pakotteista eroon.
Muuttuuko USA:n asenne Iran-sopimusta kohtaan -
Trumpin hallinnon myötä?
Esimerkiksi Ranskan mukaan Trump pitää kiinni ydinsopimuksesta, -
jolla kansainvälinen yhteisö yrittää hillitä Irania.
Asenne muuttuu, mutta hylkääkö Trump sopimuksen?
YouTube-videossaan, -
jossa hän puhuu sadasta ensimmäisestä päivästään, -
hän ei maininnut Irania ja Lähi-itää lainkaan.
Hän ei tee sitä ainakaan heti.
Monet asiantuntijat sanovat, ettei hänen kannattaisi hylätä sitä, -
vaan panna se ankarammin toimeen -
ja ottaa kova linja Irania kohtaan sopimuksen ulkopuolisin keinoin.
Se taas häiritsee toista Trumpin tavoitetta, -
eli yhteistyötä Venäjän kanssa.
Trumpin tausta pitää ottaa huomioon.
Republikaaneilla on erilainen ulkopoliittinen agenda.
Hän tuo mukanaan väkeä leirin konservatiivisemmasta siivestä.
He ottavat varmasti vahvemmin kantaa ulkopolitiikkaan -
ja Iran-sopimukseen.
Retoriikka todennäköisesti muuttuu.
Iranin reaktiot ovat jo muuttuneet.
"Pidättehän sopimuksen?" Heillä on aihettakin pelätä.
Ennen valintaansa poliitikko voi esitellä äänestäjilleen asialistaansa -
ja se riittää.
Astuttuaan virkaansa hänen on määriteltävä tärkeysjärjestys.
Liikemiehenä Trump osaa hajauttaa investointinsa, -
niin etteivät kaikki munat ole samassa korissa.
Presidenttinä hänen on pakko keskittyä muutamaan rintamaan, -
hyökätä joillakin ja puolustaa toisilla.
Tällä hetkellä sisäpolitiikka on hänelle tärkeintä.
Silti hänen tahtomattaankin maailma pyörii ja ongelmia ilmaantuu.
Hän kuitenkin yrittää ensin keskittyä sisäpolitiikkaan -
korkeimman oikeuden nimityksiin, Obamacare-uudistukseen, -
vapaakauppasopimukseen ja infrastruktuuriin.
Ehkä hän rakentaa muurin Meksikon rajalle.
Vasta jäljelle jäävän ajan ja poliittisen vallan -
hän käyttää muun maailman asioihin.
Maailmalla on useita näyttämöitä, Venäjä, Kiina, Lähi-itä...
Mitä tehdä Israelille, kun on olemassa Isis, Irak ja Syyria?
Israel on tärkeysjärjestyksen hännillä, tai kokonaan ulkopuolella toistaiseksi.
Herra Alterman, -
kysymys USA:n johtamasta Isisin vastaisesta liittoumasta.
USA:n erikoislähettiläs vieraili juuri Jordaniassa.
Hän vakuutti liittouman jäsenille, -
että Trumpin hallinto jatkaa Obaman linjaa -
Isisin vastaisessa sodassa.
Miten vakuuttavaa se oli? Aikooko Trump tehdä niin?
Se ei ollut vakuuttavaa.
Trump ei ole salaillut aikeitaan tehdä yhteistyötä -
Assadin ja Venäjän kanssa Isisia vastaan, -
joten Syyrian opposition on syytä olla huolissaan.
Ulkopuolisten näkökulmasta voidaan kuitenkin kysyä, -
miten paljon se oikeastaan merkitsee, -
sillä Venäjä ja Assad ovat jo voitolla, ja Isis ja oppositio vaikeuksissa.
Mitä merkitystä sillä olisi, jos Trump vetäisi USA:n pois?
Oppositio ei pitäisi siitä, mutta muuttaisiko se mitään?
Sota ei ole ohi, mutta siinä kääntyy uusi lehti.
Kentällä saadaan ehkä pian uusia voittoja.
Isisiä vastaan taistelevilla joukoilla voi olla mahdollisuus voittaa -
ainakin tämä osa sodasta, Mosulin ja Raqqan taistelut.
Sitten kääntyy uusi lehti ja edessä on uusia kysymyksiä.
Mitä tehdä nyt, kun ensimmäinen vaihe on voitettu?
Onko Trump silloin todella Venäjän puolella, -
vai alkaako hän kuunnella muita ääniä, -
jotka ovat lähempänä republikaaneja -
ja jotka edustavat amerikkalaisia arvoja?
Obama ei välttämättä tukenut niitä, -
mutta nyt on mahdollisuus muutokseen.
Muitakin tuntemattomia tekijöitä on, -
esimerkiksi Trumpin hallintojärjestelmä.
Johdetaanko sitä Valkoisesta talosta -
Mike Flynnin johtaman kansallisen turvallisuusneuvoston tuella?
Flynn vastustaa islamia kiihkeästi ideologiansa pohjalta.
Toimiiko se suhteissa Turkkiin ja Saudi-Arabiaan, -
jotka ovat USA:n tärkeitä liittolaisia?
Katsotaanko Amerikan vastustavan kaikkea islamia, ei vain ääri-islamia?
Tuleeko siitä kabinettihallitus, -
jossa on vahvat valtiolliset ja puolustukselliset osastot?
Millainen rooli Pompeon johtamalla CIA:lla on?
Hänellä on samantapaisia näkemyksiä kuin kenraali Flynnillä.
Entä kongressi ja erityisesti ne republikaaniset lainsäätäjät, -
jotka ovat sanoneet, etteivät he anna kilpailijansa tahdon mennä läpi?
Mitä Trump sitten todella tahtookin tehdä, -
hänen täytyy ottaa huomioon monia tekijöitä Washingtonissa ja muualla.
Turkki on tärkeä toimija Lähi-idässä.
Tällä viikolla Erdogan antoi haastattelun israelilaismedialle.
Hän sanoi suhtautuvansa varovaisen optimistisesti -
Turkin ja Trumpin hallinnon suhteisiin.
Mitä mieltä olette Trumpin lausunnoista, -
jotka koskevat USA:n asennetta Turkkia kohtaan?
Erdoganin kannalta tärkein tekijä Trumpin ulkopolitiikassa -
on ihmisoikeuksien edistämisen vähentäminen.
Se on pitkälti syynä myös Trumpin hyviin väleihin Egyptin kanssa.
Trump ei näytä ajavan ihmisoikeusagendaa ulkomailla, -
ja siitä on hyötyä Turkille.
Muistakaa, että Eurooppa ja USA tarvitsevat Turkkia -
puskurina Euroopan ja Syyrian välillä.
Koetuksena on Gülenin luovutus.
Erdogan on korostanut, -
että hän odottaa uuden hallinnon luovuttavan Gülenin Turkille.
Pian nähdään, toteutuuko se.
Gülenia siis syytetään vallankaappausyrityksestä.
Mitä mieltä olette tästä, tohtori Boms?
Lähi-itää ja Amerikkaa yhdistää muutoksen kaipuu.
Se ehkä selittää Trumpin voitonkin.
Se selittää myös Lähi-idän pääkaupunkien tunnelman.
Viimeiset kahdeksan vuotta ovat olleet vaikeita: -
Syyria, Iran, Irak, romahtaneet valtiot, Isis, al-Qaida.
Monet pitävät näitä -
Amerikan epäonnistuneen ulkopolitiikan seurauksena.
Nyt on tilaisuus vaihtaa suuntaa.
Emme tiedä, minne suunta kääntyy -
ja pystyvätkö nyt ilmaantuneet tahot johtamaan sitä.
Trumpin täytyy ymmärtää, miten vaikeita nämä kysymykset ovat.
Hänen täytyy tutkia ne huolella -
ja oppia luotsaamaan tätä herkkää politiikkaa.
Miten Turkin ja USA:n suhteet sujuvat?
Jos Trump on viisas, hän antaa itselleen aikaa -
ymmärtääkseen sitä järjestelmää.
Yleisperiaate on se, että Amerikan etu on tärkein, -
ja jos Turkista on hyötyä, -
Trump voi suostua jopa niinkin radikaaleihin tekoihin -
kuin Gülenin luovutus.
Trump voi sanoa, että se on heidän oma asiansa.
Sillä on monenlaisia seurauksia.
Washingtonissa ja muualla nousee myrsky, -
jos sellaista suunnitellaan.
Mielenkiintoista on, että Trump ei näytä välittävän ihmisten puheista.
Toinen tärkeä tekijä Lähi-idässä on Saudi-Arabia, -
joka on Yhdysvaltojen merkittävä kumppani.
Miten Saudi-Arabia suhtautuu Trumpin voittoon?
Muuttuuko USA:n politiikka saudeja kohtaan?
Eräässä mielessä -
näkymät ovat saudeille myönteisiä.
Trumpin väen lausunnoista ilmenee, -
että he pitävät sunnien ja šiiojen kiistaa kuin uskonpuhdistuksena, -
sellaisena kuin protestanttien ja katolisten kiista Euroopassa.
He ovat sunnien puolella, -
ja siksi Saudi-Arabia on paremmassa asemassa Trumpin hallinnossa.
Trumpin yleisperiaate on kuitenkin se, -
että liikemiehenä hän tahtoo tehdä sopimuksia vahvan johtajan kanssa, -
sellaisen, joka pystyy täyttämään osansa sopimuksesta.
Siksi hän suosii Putinia, Sisiä ja Erdogania.
Saudi-Arabiassa on menneillään vallansiirto.
Nuori prinssi Muhammad Bin Salman on ilmeinen vallanperijä, -
vaikka häntä ei ole virallisesti nimetty sellaiseksi.
Ehkä hänestä tulee sellainen johtaja, -
jonka kanssa Trump voi tehdä sopimuksia.
Saudeilla on myös syytä olla varuillaan, -
koska Trump haluaa tehdä yhteistyötä Assadin ja Venäjän kanssa.
Silloin Iran, Saudi-Arabian arkkivihollinen, on vahvoilla.
Ei ehkä ydinsopimuksen osalta, mutta yleensä Lähi-idässä.
Nähtäväksi jää, mitkä voimat pääsevät voitolle.
Eräs tärkeä tekijä on taakanjako.
Trump on johdonmukaisesti puhunut siitä, -
etteivät USA:n liittolaiset osallistu tarpeeksi puolustukseen, -
esimerkiksi Baltian maat, Etelä-Korea, Japani ja Saudi-Arabia.
Saudi-Arabia ei Trumpin mielestä anna runsaista resursseistaan -
tarpeeksi omaan puolustukseensa.
Se on kyllä investoinut paljon amerikkalaisvalmisteisiin aseisiin, -
mutta Trump vaatii liittolaisiltaan suurempaa panostusta.
Sen ohella täytyy huomioida Isisin vastainen sota -
ja muut kysymykset, kuten Iran.
Hänen YouTube-puheensa sadan päivän agendasta osoitti, -
että hän saattaa jättää nämä asiat tulevaisuuteen.
Olisi parempi antaa aikaa liittolaisten hankkimiselle -
ja auttaa liittolaisia sopeutumaan muutokseen.
Hän yrittää pitää liittolaisiaan etäällä.
Toivon ettei hän etäännytä kaikkia ennen virkaanastumistaan.
Se ehkä selittää, miksi nämä asiat ovat nyt pois pöydältä.
Haluaisin siirtyä keskustelemaan Israelista.
Kuten herra Alterman sanoi ohjelman alussa, -
Israel on mielissään Trumpin voitosta. Kertoisitteko siitä?
Netanjahun hallinnon näkökulmasta -
Washingtoniin on vihdoin astumassa ideologinen kaksonen.
Se voi kuitenkin olla liian hyvää ollakseen totta.
Amerikan poliittinen kalenteri on säälimätön.
Vaalit on juuri käyty, -
mutta kahden vuoden kuluttua on välivaalit, kongressivaalit.
Trump ei ole vain vanhin virassaan aloittava presidentti, -
vaan myös vähiten valmistautunut.
Häneltä kuluu aikaa politiikkansa muotoilemiseen.
Kun se alkaa muotoutua, edessä on pian jo uudet vaalit.
Hän yrittää ehkä hakea Israel-politiikkaansa, -
mutta voi olla ettei aika riitä siihen.
Hän voi myös jäädä yhden kauden presidentiksi, -
ehkä omasta halustaankin.
Se toisaalta rajoittaa häntä, -
mutta toisaalta vapauttaa tekemään jotain rohkeaa.
Esimerkiksi ratkaisemaan Israelin ja palestiinalaisten konfliktin.
Hän on maininnut sen yhtenä toiveenaan.
Hän saattaa yrittää sitä, koska hän ei ole perinteinen poliitikko.
Emme tiedä, mitä Trump tekee.
Israelissakin voi muuten tulla vaalit vuonna 2018.
Aiemminkin, sillä Netanjahu on viitannut ennenaikaisiin vaaleihin.
Vaalit voivat siis tulla jo vuonna 2017.
Trump on ottanut kantaa siirtokuntiin ja suurlähetystön siirtämiseen.
Siitä täällä Jerusalemissa ja Israelin hallinnossa pidetään.
USA:n passiivisuus Lähi-idässä ja Obaman linjan jatkuminen -
on kuitenkin huono asia Israelin turvallisuuden kannalta.
Nähtäväksi jää, kumpi tekijä painaa enemmän.
Antisemitismi on kasvussa Yhdysvalloissa, -
ja amerikanjuutalaiset kokevat, ettei Trump taistele sitä vastaan tarpeeksi.
Mielestäni Netanjahun on pian puhuttava siitä hänelle -
varovasti mutta päättäväisesti.
Trumpia ympäröi mielenkiintoinen piiri, -
Bolton, kenraali Flynn, Giuliani...
Poliittisesti he puhuvat Israelille tärkeistä asioista -
Netanjahua oikeistolaisemmin, -
ainakin israelilaisten enemmistöä oikeistolaisemmin.
Se on monessa mielessä ennenkuulumatonta.
Emme tiedä, toimivatko he sanojensa mukaan.
Israelin täytyy pohtia, miten ottaa siihen turvallista etäisyyttä.
Palestiinalaisilla on syytä olla huolissaan.
Suurin osa amerikanjuutalaisista eivät kannattaneet Trumpia, -
ja he ovat kauhuissaan.
He yrittävät korjata tilannetta ja lähestyä muslimiryhmiä.
Israelin pääministerinkin täytyy puuttua tähän asiaan.
Tämä on tärkeä seikka pitkällä aikavälillä.
Ohjelma on lopuillaan. Saatte kaikki kertoa ennusteenne.
Enemmän jatkumoa kuin muutosta.
Yhdysvallat jatkaa vetäytymistään Lähi-idästä.
Siitä seuraa haasteita Israelille, mutta Israel selviää kyllä.
Todellisuudesta tuli totta, mutta show jatkuu.
Ensimmäinen Nato-kokous sekä Putinin ja Trumpin tapaaminen -
ovat tärkeämpiä kuin ensimmäinen Netanjahun ja Trumpin tapaaminen.
Trumpin suunnitelmat muotoutuvat tapahtumien seurauksena.
Tapahtumat ratkaisevat, eivät vaaliohjelma ja retoriikka.
Aika näyttää. Kiitos, Owen Alterman, Amir Oren ja tohtori Nir Boms!
Kiitos katsojille, näkemiin ensi viikkoon!
Olet juuri katsonut Jerusalem studio -ohjelman.
Mikäli ohjelma oli sinusta antoisa, voit tukea Heaven TV7 Jerusalemia.
Soita 0600-10077 tai käytä ruudun viitenumeroa.
Lahjoittaa voi myös PayPalin kautta.
Lahjoituksesi mahdollistaa Jerusalem studion.
Suomennos: Hannele Lehtoranta