Tervetuloa Jerusalem studioon!
Tänään aiheena on suurin arabimaa, Egypti, -
sen haasteet Lähi-idän kuohunnan keskellä -
ja sen merkitys alueen vakaudelle.
Tervetuloa tohtori Shaul Shai -
IDC Herzlian politiikan ja strategian instituutista, -
suurlähettiläs Tsvi Mazel, -
Jerusalemin poliittisen tutkimuskeskuksen vanhempi tutkija -
sekä TV7:n analyytikko Amir Oren.
Egypti on ollut merkittävä tekijä Lähi-idän vakaudelle -
muun muassa sen suuren väkiluvun vuoksi.
Kertoisitteko siitä lisää?
Geopoliittisen asemansa ja historiansa vuoksi -
Egyptillä on useita identiteettejä.
Se on arabimaa, mutta myös afrikkalainen -
ja enimmäkseen egyptiläinen.
Viime aikoina se on lähes peitellyt muslimi-identiteettiään.
Sen nykyinen presidentti Abdul Fattah al-Sisi korostaa, -
että Egypti pyrkii vakauteen sisäisten haasteiden edessä -
ja myös ulkoisesti Lähi-idässä.
Hän haluaa tehdä Egyptistä vakauden ankkurin.
Tohtori Shai, oletteko samaa mieltä?
Olen.
Egyptin identiteetistä mainitsisin ensimmäisenä Nasserin.
Tärkein asia Egyptille on sisäinen vakaus.
Läpi koko historiansa -
Egypti on ollut alueellinen suurvalta.
Al-Sisin politiikasta näkyy, -
että hän yrittää palauttaa Egyptin aseman Lähi-idän johtajana -
ja ehkä laajemmankin alueen. Se kuuluu hänen ulkopolitiikkaansa.
Suurlähettiläs Mazel, -
presidentti Abdel Fattah al-Sisillä on ollut monenlaisia projekteja.
Hänen kannatuksensa on heilahdellut ylös alas.
Jotkut hänen suunnitelmistaan ovat toteutuneet ja toiset eivät.
Miten paljon nämä haasteet vaikuttavat -
Egyptin asemaan Lähi-idässä?
Sisäinen vakaus on toki tärkeintä, -
mutta Egyptillä on suuria taloudellisia ongelmia.
Siitä ei voi tulla merkittävää alueellista suurvaltaa, -
jos sen talous on epävakaa.
Sisi tekee sen, mitä Egyptissä nyt voidaan tehdä.
Se pitäisi ymmärtää.
Egyptin väkiluku on yli 90 miljoonaa.
Suurin osa elää suuressa köyhyydessä maaseudulla -
usein ilman sähköä, vettä ja terveyspalveluita.
Miten 90 miljoonasta ihmisestä, -
jotka ovat eläneet islamin alla 1400 vuotta, -
tehdään kehittynyt ja vakaa kansakunta, -
varsinkin viime vuosien levottomuuksien jälkeen?
Sisi on vaikean haasteen edessä.
Hän tekee voitavansa, mutta se ei riitä, -
sillä miten niin suuren väestön elämän voisi muuttaa niin lyhyessä ajassa?
Kansainvälinen valuuttarahasto on antanut hänelle 12 miljardin lainan -
auttamaan häntä vakauttamaan maan talouden.
Ehtona on kuitenkin sarja uudistuksia, -
kuten Egyptin punnan kellutus.
Se menetti lähes 100 % arvostaan.
Hänen pitää myös ottaa käyttöön arvonlisävero.
Hänen pitää myös lakkauttaa monet valtiontuet -
ja uudistaa julkisen hallinnon täysin.
Julkisessa hallinnossa on 6,5 miljoonaa työntekijää, -
vaikka tarvittaisiin vain 1 miljoona.
Heidän palkkoihinsa menee 12,5 miljardia dollaria vuodessa.
Kansainvälinen valuuttarahasto vaatii julkisen hallinnon lain muuttamista.
Se on valtava työ ja haaste.
Egyptin on kuitenkin saavutettava tietynlainen vakaus.
Sisi korostaa kansallisvaltion ajatusta.
Hän puhuu sekä valtiosta yleensä, -
että erotuksena järjestöistä ja liikkeistä, -
kuten Isisistä ja al-Qaidasta, jotka ovat nyt uhka valtiolle.
Muinainen egyptiläisvaltio oli tietysti -
historian ensimmäisiä keskitettyjä yhteiskuntajärjestelmiä.
Se on Sisille tärkeää -
Gazan Hamasin ja Siinain Isis-haaran takia.
Isis uhkaa myös Egyptin naapurimaata Libyaa.
Hänen täytyy ensimmäiseksi vakauttaa valtion instituutiot, -
joissa on liikaa työntekijöitä, kuten suurlähettiläs Mazel sanoi.
Sisi tahtoo kuitenkin säilyttää valtion instituutiot.
Egyptin kansallishymni voisi olla "Jokivanhus".
Niili on Egypti.
Nyt sitä uhataan, ei Sudanista niin kuin ennen, vaan Etiopiasta.
Etiopiaan rakennettava pato voi vaarantaa Niilin.
Kaikkien muiden haasteiden lisäksi, -
ja Egyptiin tulleiden puolen miljoonan syyrialaispakolaisen lisäksi, -
Sisillä on myös tämä ongelma Etiopian kanssa.
Tällä viikolla Etiopia syytti Egyptiä Etiopian separatismin tukemisesta.
Olen samaa mieltä -
Egyptin talousvaikeuksista.
Nämä ongelmat ajavat presidentti Sisiä -
läheiseen liittolaisuuteen maltillisen sunnileirin kanssa.
Tuota liittoumaa johtavat Saudi-Arabia ja Persianlahden maat.
Saudi-Arabian kuningas lupasi Egyptissä vieraillessaan -
avokätisiä lahjoituksia, lainoja ja investointeja, -
kuten sillan Saudi-Arabiasta Siinain niemimaalle -
Tiranin saaren kautta.
Egyptin talousongelmat ovat valtavia, -
ehkä jopa ylitsepääsemättömiä.
Toisaalta Lähi-idässä on pari kolme pääasiallista konfliktia: -
sunnit vastaan Iranin johtamat šiiat, -
joiden tärkeimmät taistelukentät ovat Irak, Syyria ja Jemen.
Tarkastellessamme toista leiriä huomaamme, -
että taloudestaan huolimatta Egypti on Lähi-idän vahvin sotamahti, -
Israelin jälkeen.
Saudi-Arabia on rikas maa, vaikka silläkin on nyt talousvaikeuksia.
Egyptille se on Lähi-idän avainliittolainen.
Toinen on sunniradikaalien liittouma, eli Isis ja al-Qaida.
Kolmas asia, joka mutkistaa Egyptin suhteita, -
on Egyptin ja Muslimiveljeskunnan konflikti.
Turkki ja Qatar tukevat Muslimiveljeskuntaa.
Suurlähettiläs Mazel, -
onko näillä kahdella asialla yhteyttä: -
Egyptin vaikutusvalta Arabiliittoon ja Egyptin asema Lähi-idässä?
Arabiliitollahan on vaikutusvaltaa moniin arabiasioihin.
Liittyvät.
Arabiliitto on ollut -
Egyptin asia alusta asti.
Se perustettiin vuonna 1945 Egyptissä.
90 % sen pääsihteereistä ovat olleet egyptiläisiä, kuten nykyinenkin.
Nabil Elaraby?
Hän jätti juuri virkansa. Aboul Gheit.
Tapasin hänet henkilökohtaisesti suurlähettiläänä ollessani.
Arabiliitto on Egyptille tärkeä, -
koska sitä kautta Egypti levittää vaikutusvaltaansa arabimaailmassa.
Kaikki tietävät kuitenkin Egyptin huonon taloustilanteen -
sekä Siinain ja Libyan turvallisuusongelmat.
Egyptin tilanne on hankala.
Egyptin tilanteen tuntien uskon, -
että Egyptin kansa kannattaa yhä Sisiä, -
vaikka ulkomainen media kritisoi häntä.
Media ei hyväksy sitä, -
että hän syrjäytti demokraattisesti valitun Mursin, -
vaikka kaikki tietävät, että Mursi rakensi islamilaista diktatuuria.
Obama hylkäsi Sisin.
Obama ei suostunut tapaamaan häntä New Yorkissa yleiskokouksen aikaan.
Yhdysvallat oli Egyptille hyvin tärkeä.
Yhdysvallat toki antaa edelleen Egyptille sotilaallista apua -
1,2 miljardia dollaria.
Egypti tarvitsisi paljon teknologista ja taloudellista tukea.
Sitä Amerikka ei anna, eivätkä Länsi-Euroopan maatkaan.
Egyptiä kohdellaan varauksellisesti.
Sisi tekee kuitenkin parhaansa, ja hän on maltillinen ja järkevä mies.
Egyptillä ei enää ole samaa vaikutusvaltaa kuin ennen -
tämän tilanteen takia.
Mutta jos Egyptistä tulee todella epävakaa -
Isisin tunkeuduttua maahan -
ja aiheutettua vakavan turvallisuusongelman, -
tuloksena voi olla kriisi koko Lähi-idässä, ja myös Euroopassa, -
jonne tulisi 20 miljoonaa egyptiläispakolaista.
Sitä länsi ei tajua.
Lännen on autettava Egyptiä.
Saksan liittokansleri Angela Merkel sanoi viime kuussa, -
että Egyptin kanssa on tehtävä jonkinlainen sopimus -
Välimeren yli Eurooppaan tulevista pakolaisista.
Miten sellainen onnistuisi, -
etenkin kun vastaava sopimus Turkin kanssa on kyseenalainen?
Uskoteko asian etenevän, -
vai pitäisikö Egyptille tarjota parempia kannustimia?
Se liittyy siihen, mitä suurlähettiläs juuri sanoi.
Egyptin olemassaolo on Euroopan etu.
Jos Egypti sortuu, siitä seuraisi käsittämätön kaaos.
Samoin käy, jos Libya sortuu, -
koska jos Afrikan pohjoisrannikko on kaaoksessa, -
tai jos Isis saa sen haltuunsa, -
Euroopan etelärannikko vaarantuu ― Espanja, Ranska, Italia ja Kreikka.
Sitä kautta koko muukin Eurooppa on vaarassa.
Olette oikeassa, Saksan ja muiden länsimaiden on maksettava, -
vieläpä enemmän kuin mitä ne maksavat Turkille.
Turkin ja EU:n sopimuksen toteutuminen on tosin epävarmaa.
Sisi on luotettava.
Jos hän saa pyytämäänsä taloudellista apua, -
hän pystyy paremmin hallitsemaan pakolaistulvaa.
Sisi vaatii kuitenkin poliittisen ratkaisun löytämistä Syyriaan.
Vaikka hän vastusti aiemmin Assadin hallintoa, -
hän on valmis hyväksymään sen, jos konflikti ja pakolaisvirta loppuvat.
Viimeisimmässä G20-kokouksessa Kiinassa -
Sisi pyysi kansainväliseltä yhteisöltä tukea, -
koska Egyptin ongelmana ei ole vain 500 000 syyrialaispakolaista, -
vaan suurin ongelma on afrikkalaispakolaiset -
esimerkiksi Eritreasta ja Sudanista.
Kirjoitan tällä hetkellä tutkimusta Egyptin politiikasta.
Harvat maat taistelevat tätä haastetta vastaan niin paljon kuin Egypti -
juridisella, operatiivisella ja ulkopoliittisella tasolla.
Egyptille on selvää, että laiton maahanmuutto kasvaa, -
koska Euroopan unioni on estänyt pääsyn Turkin kautta.
Vaihtoehtoiset reitit ovat Egyptin ja Libyan kautta.
Libyan epävakauden takia -
useimmat laittomat maahanmuuttajat kulkevat Egyptin kautta.
Sisin mukaan Egyptissä on 5 miljoonaa pakolaista.
Tämä luku poikkeaa kansainvälisten järjestöjen antamasta luvusta.
Joka tapauksessa Egyptin kaltaiselle heikolle taloudelle -
5 miljoonaa pakolaista on vakava tilanne.
Egyptissä sanotaan olevan 2,5 miljoonaa pakolaista Sudanista.
Haluaisin kuulla, mitä sanottavaa teillä on tästä, -
varsinkin kun Egyptin vakaus on merkittävä asia -
niin Yhdysvalloille, Euroopalle kuin Israelillekin -
kaikissa mahdollisissa skenaarioissa.
Miksi länsi on niin haluton tekemään yhteistyötä Sisin kanssa?
Siinä on kyse poliittisen ajattelun trendeistä.
Muuta selitystä en voi antaa.
Obama ja koko länsimaailma oli tyytyväinen, -
kun diktaattori Mubarak syrjäytettiin.
Vaikka Mubarak oli diktaattori, hänestä pidettiin.
Häntä ei voinut verrata Gaddafiin, Assadiin tai Saddamiin.
Silti siitä riemuittiin, koska arabikevät muuttaisi kaiken.
Tahrir-aukion nuoret edustivat egyptiläisten enemmistöä.
Osa nuorista edusti kuitenkin vain itseään.
He näkivät Internetistä, mitä oli meneillään.
Egypti pysyi entisellään.
Sitä ei ole ymmärretty lännessä kummallaan puolella Atlanttia.
Ja mikä vielä pahempaa, -
Sisi syrjäytti presidentti Mursin.
Kenraali syrjäytti demokraattisesti valitun presidentin!
Mikä katastrofi! Siksi länsi ei auta häntä.
Ranska myi sille kyllä kolme taistelulaivaa -
ja 24 Rafale-hävittäjää.
Apua ei kuitenkaan anneta.
Jatkan vielä pari lausetta.
Sisi kääntyi Venäjän puoleen, koska hän tarvitsee liittolaisen.
Venäjä allekirjoitti Egyptin kanssa sopimuksen ydinvoimalasta.
Venäjä myi myös sille aseita ja muita tarvikkeita.
Länsimailla on siis edelleen poliittinen ongelma Egyptiä kohtaan.
Eilen Egypti kannatti Venäjän aloitetta Aleppon tulitauosta -
vastoin Ranskan ja USA:n aloitetta.
Saudit eivät pitäneet siitä, mutta Egypti selitti: -
"Mitä muutakaan voimme tehdä, kun Amerikka on meitä vastaan?"
Tästä näemme, -
miten USA:n jättämä tyhjiö on vetänyt Venäjän Lähi-itään.
Herra Oren, mikä merkitys tällä on?
Kuten suurlähettiläs Mazel sanoi, Ranska myi Egyptille kalustoa, -
joka oli aikomus myydä alun alkaen Venäjälle.
Egypti keskittyy nyt Lähi-idän muihin maihin ja Venäjään.
Miten suuri merkitys Egyptillä on, jos Venäjä on sen ainut liittolainen?
Amerikkalaisjohtajat ovat aina iskulauseidensa vankeja.
He ovat vapauden ja oikeuden etsinnässään naiiveja ja tekopyhiä.
He siteeraavat omia hymnejään tietäen varsin hyvin, -
että ne ovat kolmannessa maailmassa mahdottomia tavoitteita.
Sellainen vapaasti valittu hallinto on mahdoton, -
joka sitten antaisi vallan takaisin kansalle valtakautensa päätyttyä.
Ollessaan New Yorkissa syyskuun lopussa -
Sisi puhui yleiskokouksessa.
Erästä sanaa hän ei maininnut kertaakaan: "muslimi".
Hän puhuu vain arabeista, Egyptihän on "arabitasavalta".
Sana "muslimi" ei nyt kuulosta hyvältä Yhdysvalloissa.
Islamista ei puhuta varsinkaan vaalien edellä.
On hyvä olla suhteissa esimerkiksi Ranskan ja Venäjän kanssa.
Siitä lähtien kun Sadat hylkäsi Neuvostoliiton -
ja kääntyi Yhdysvaltojen puoleen, -
Egypti on ollut riippuvainen amerikkalaisista.
Nähtäväksi jää, mitä tapahtuu presidentin vaihduttua.
Sisille Putinista on kyllä hyötyä, -
mutta loppujen lopuksi hän tarvitsee amerikkalaisia.
Sisi oppi läksynsä -
amerikkalaisten asevientikiellosta -
pian valtaannousunsa jälkeen.
Egyptin sotilaallinen strategia on lähteiden hajauttaminen.
Pääasialliset lähteet ovat nyt Ranska ja Venäjä, -
ja lisäksi se saa yhä 1,2 miljardia dollaria Yhdysvalloilta.
Lisäksi Kiina on taloudellisen tuen lähde.
Viime viikolla Kiina allekirjoitti sopimuksen, -
jonka mukaan Kiina rakentaa uuden Kairon.
Yksi Sisin strategioista on megaprojektit.
Oli uskomaton saavutus, -
että yhdessä vuodessa rakennettiin toinenkin Suezin kanava.
Se ei ole vielä taloudellisesti kovin kannattava.
Pitkällä aikavälillä se on mielestäni hyvä sijoitus.
Sisi yrittää rakentaa ydinlaitoksen Egyptin energiapulan ratkaisemiseksi.
Hän yrittää myös rakentaa uuden pääkaupungin -
lisätäkseen työpaikkoja.
Hän tekee sellaista, mihin Mubarak ei pystynyt 20 vuodessa.
Suurlähettiläs Mazel?
Mainitsin alussa, -
että Sisi saa 12 miljardia dollaria kansainväliseltä valuuttarahastolta.
Lainan ehtona on tietyt uudistukset.
Egyptillä on siis edessään vaikea ja vaarallinen aikakausi.
Kun Egyptin punta kelluu, hinnat nousevat.
Kun jotkut valtiontuet lakkautetaan, hinnat nousevat.
Suurin osa Egyptin väestöstä on jo nyt -
erittäin köyhää.
Muutama viikko sitten Sisi selitti asian kansalleen.
Hän kertoi, että edessä on vaikeita kuukausia ja vuosia.
"Hinnat nousevat ja te kärsitte, mutta se on tehtävä, -
muuten pysymme jatkossakin köyhinä ja kurjina.
Egyptistä tulee muuten epävakaa.
Teidän on kärsittävä se. Kerron teille, että näin tapahtuu.
Lokakuun lopussa sopimus allekirjoitetaan -
ja raha alkaa virrata Egyptiin, mutta ehtona on se, mistä puhuin."
Aika on lopuillaan. Herra Oren, olkaa hyvä!
Emme ehtineet puhua Egyptin ja Israelin turvallisuusyhteistyöstä -
Siinain tilanteen vuoksi.
Sekin riippuu Israelin maltillisuudesta poliittisella rintamalla.
Sisi kehottaa Israelia sitoutumaan arabien rauhanaloitteeseen.
Tähän mennessä niin ei ole tapahtunut.
Tulevaisuus on kuitenkin edessämme.
Kiitos, tohtori Shaul Shai, Amir Oren -
ja suurlähettiläs Tsvi Mazel!
Kiitos katsojille, näkemiin ensi viikkoon!
Olet juuri katsonut Jerusalem studio -ohjelman.
Mikäli ohjelma oli sinusta antoisa, voit tukea Heaven TV7 Jerusalemia.
Soita 0600-10077 tai käytä ruudun viitenumeroa.
Lahjoittaa voi myös PayPalin kautta.
Lahjoituksesi mahdollistaa Jerusalem studion.
Suomennos: Hannele Lehtoranta