Tervetuloa Jerusalem studioon!
Venäjä ja Iran ovat kehittäneet yhteistyötään -
vuodesta 2015 lähtien.
Yhteiset edut Lähi-idässä ja lännen silmälläpito ovat motivoineet -
Moskovan ja Teheranin liittoutumaan ja vahvistamaan asemaansa.
Tästä erikoisesta suhteesta keskustelevat tänään -
tohtori Sarah Feinberg, turvallisuusinstituutin tutkija, -
analyytikkomme Amir Oren -
ja Meir Javedanfar, Iran-luennoitsija IDC Herzliasta, tervetuloa!
Herra Oren, -
tämän erikoisen suhteen taustalla on monia tekijöitä.
Antaisitko esimakua tämän ohjelman aiheista?
Jos jätämme sivuun ydinsopimuksen, -
jonka yksi osapuoli Venäjä on, -
Lähi-idässä on kaksi liittoumaa: -
amerikkalaisten johtama liittouma -
ja ei-amerikkalainen, jopa amerikkalaisvastainen, liittouma.
Sitä toista liittoumaa johtaa Venäjä, ja Iran on sen vaikutusvaltainen jäsen.
Se on kuitenkin Venäjän alapuolella.
Moskovan ja Teheranin suhdetta ei saa luulla tasavertaiseksi.
Venäjä määrää tahdin, ja Iran on vähäpätöisempi kumppani.
Tohtori Feinberg, -
Mihail Bogdanov tapasi viime kuussa Iranin ulkoministeri Zarifin.
He keskustelivat Lähi-idän asioista ja yhteistyöstä.
Iran osallistuu nyt valtavaan sotaharjoitukseen -
Venäjän merivoimien kanssa Välimerellä ja Kaspianmerellä.
Iran harjoittelee Kaspianmerellä -
välttääkseen yhteentörmäyksiä Israelin ja Egyptin kanssa.
Venäjä ja Iran lisäävät koko ajan -
sotilaallista ja taloudellista yhteistyötään.
Miten kattavaa ja merkittävää se yhteistyö on tällä hetkellä?
Iranin ja Venäjän lähentyminen on nyt ennennäkemättömissä mitoissa.
Venäjä käyttää nyt ensimmäistä kertaa -
Iranin Hamadanin lentotukikohtaa tehdäkseen iskuja Syyriaan.
Tämä on ensimmäinen kerta sitten vuoden 1946, -
että Iran antaa toisen maan tehdä iskuja maaperältään -
kolmanteen maahan.
Pintapuolisesti katsottuna lähentyminen on nyt huipussaan, -
mutta se on kestänyt jo muutaman vuoden.
Kertoisin hieman tämän lähentymisen syistä.
Venäjän näkökulmasta -
Iranin siirtyminen amerikkalaisten leiriin -
olisi painajainen.
Vuodesta 2010 lähtien Venäjä on tehnyt kaikkensa -
turvatakseen strategisen kumppanuuden Iranin kanssa.
Olen eri mieltä kanssanne siitä, -
että Iran olisi vähäpätöisempi kumppani.
Venäjä ja Iran käyvät todellista valtataistelua Syyriassa.
Venäläiset yrittävät kaikin keinoin saada aikaan luottamusta -
turvatakseen tämän strategisen liiton.
Tämä ennennäkemätön lähentyminen on tietysti osa sitä.
Lisäksi Venäjä aikoo rakentaa tämän lähentymisen pohjalta -
taktisen liiton Iranin ja Turkin välille.
Venäjä hallitsee tätä peliä ja vetää Turkin siihen mukaan.
Se painostaa Turkkia lähtemään lännen ja sunnien liittoumasta, -
ettei se lähettäisi joukkoja Syyrian islamistiryhmille.
Syyriassa on siis muotoutumassa Venäjän johdolla -
Turkin, Venäjän ja Iranin omituinen kolmiodraama.
Palaan myöhemmin tähän tärkeään aiheeseen.
Siitä täytyy keskustella tänään.
Herra Javedanfar, kuten tohtori Feinberg sanoi, -
Iran antaa Venäjän käyttää Hamadanin lentokenttää -
pommituksissa Syyrian islamistijärjestöjä vastaan, -
myös Isisiä ja Jaish al-Fatah al-Shamia vastaan.
Niin he ainakin sanovat. - Aivan niin.
Ymmärrämme tietysti asian operatiivisen merkityksen.
Venäjältä Syyriaan on 3000 km, mutta Iranista vain 700 km.
Venäläiset voivat lisätä räjähdemääriä ja ilmaiskuja.
Mutta liittyykö tämä myös siihen, -
että Vallankumouskaarti ja Syyriaan lähetetyt iranilaisjoukot -
ovat kärsineet paljon tappioita kapinallisia ja Isisiä vastaan?
Iran valitti, että Venäjä ei tee tarpeeksi ilmaiskuja -
Isisiä ja muita ryhmiä vastaan Syyriassa.
Ovatko nämä olosuhteet lähentymisen taustalla?
Iranin ulkopolitiikka on sisäpolitiikan sivutuote.
Iranin hallinnolla on kovan linjan edustajien tuki.
Hallituksen puolella on maltillisten koalitio.
Kovan linjan väki haluaa lähentyä Venäjää -
työntääkseen Amerikan syrjään -
ja eristääkseen Iranin maltilliset ja uudistusmieliset, -
jotka haluavat suhteita USA:han Venäjän vastapainoksi.
Olen samaa mieltä herra Orenin kanssa.
Iran on heikompi kuin Venäjä.
Venäjä käyttää Irania häikäilemättä hyväkseen.
WikiLeaksin mukaan Venäjä kuunteli Israelia -
ja viivytteli Bushehrin ydinvoimalan rakentamista.
Ydinvoimalan piti olla valmis vuoden 2006 alkupuolella.
Iranilaisia tietysti suututtaa, että se on 10 vuotta myöhässä.
Sen piti maksaa 800 miljoonaa, mutta se maksoikin 4 miljardia.
Iran maksoi vuonna 2008 S-300-ohjusjärjestelmästä, -
joka on puolustusjärjestelmä, ja siten YK:n sallima, -
mutta Venäjä toimitti sen vasta 8 vuotta myöhemmin.
Venäjä ei todellakaan kohtele Irania tasavertaisena.
Uudistusmieliset ja maltilliset eivät pidä tästä tilanteesta.
Eivät he tahdo karkottaa Venäjän suurlähettilästä.
He haluavat ylläpitää suhteita Venäjään, -
mutta myös tasapainottaa sitä suhteilla Yhdysvaltioihin, -
mutta sitä kovan linjan väki ei salli.
Heidän mukaansa ydinsopimus heikensi Irania -
ja lisäsi liiaksi Ruhanin kansansuosiota.
Yksi keino hänen eristämisekseen on yhteistyö Venäjän kanssa.
Iranin ja Venäjän yhteistyö johtuu siitä, että USA on sunnien puolella.
Venäjä haluaa täyttää aukon tukemalla shiioja.
Herra Oren, kovan linjan edustajat hallitsevat yhä Irania -
ajatollah Ali Khamenein, korkeimman johtajan, alaisuudessa.
Keskustelin juuri erään Iran-asiantuntijan kanssa.
Hän on huomannut erään mielenkiintoisen ilmiön: -
Iran ja Venäjä yrittävät yhdessä heikentää -
USA:n ulkopolitiikkaa Lähi-idässä.
Ne viestittävät määräävänsä tahdin Lähi-idässä.
Iranin ja Venäjän yhteiset edut ovat työntäneet USA:n ulos.
Ja kuten tohtori Feinberg mainitsi, -
jos Turkki liittyy Venäjän ja Iranin liittoumaan, -
se olisi ongelmallista Yhdysvalloille ja Israelille.
Historiallisesta ja maantieteellisestä näkökulmasta -
Venäjän ja Iranin liitto on poikkeuksellinen.
Venäjä on historiallisesti suuntautunut pohjois-etelä-akselille, -
ja Iran itä-länsi-akselille.
Esimerkiksi Syyria on ollut sekä Iranin että Venäjän liittolainen, -
mutta vastakkaisista syistä.
Iran halusi ohittaa Irakin, joka on Iranin ja Syyrian välissä.
Venäjä taas halusi jalansijan itäisellä Välimerellä.
Venäjä halusi ohittaa Turkin.
Turkki on historiallisesti ollut Venäjän vihollinen.
Neuvostoliitto hyökkäsi Iraniin heti toisen maailmansodan jälkeen.
Shaahin hallitsema Iran halusi amerikkalaisten apua.
Amerikkalaiset pelkäsivät Neuvostoliiton hyökkäävän Iraniin -
päästäkseen Persianlahdelle.
Historiallisesti Iran on siis aina tarvinnut länttä.
Anteeksi kun keskeytän.
Jos tehtäisiin kysely, ja iranilaiset uskaltaisivat sanoa mielipiteensä, -
he sanoisivat luottavansa enemmän USA:han kuin Venäjään.
Vuonna 1946 venäläiset miehittivät Iranin Azerbaijanin provinssin.
Ilman USA:n apua Neuvostoliitto olisi ottanut ne alueet.
Amerikkalaisten ansiosta ne pysyivät Iranilla.
Tohtori Feinberg, teidän mukaanne Iran ja Venäjä ovat tasavertaisia, -
mutta Amir Orenin ja Meir Javedanfarin mielestä -
Venäjällä on yliote.
Presidentti Putin on kuitenkin ilmoittanut -
tapaavansa presidentti Ruhanin Teheranissa -
ja keskustelevansa maiden välisen yhteistyön laajentamisesta.
Yrittääkö Putin rauhoitella iranilaisia, -
vai onko Venäjällä jokin muu motiivi kulissien takana?
Se voi olla rauhoittelua, -
koska Iranin puolustusministeri on useasti kritisoinut Venäjää, -
ja myös monet muut Iranin johtavat poliitikot.
Laajemmin tarkasteltuna Putinin vierailu ei ole yllätys.
Se on reaktio kansainväliseen painostukseen.
Venäjän taloustilanne on vaikea.
Se johtuu osittain talouspakotteista.
Poliittisen vakauden mielikuvasta huolimatta -
eliitin keskuudessa on paljon säröjä.
Venäjällä on merkkejä sisäpoliittisesta epävakaudesta.
Siksi Venäjällä nyt kierrätetään eliittiä.
Lähi-itä on Putinin avainkortti -
neuvotteluissa amerikkalaisten ja eurooppalaisten kanssa -
pakotteiden poistamiseksi ja Naton painostuksen lopettamiseksi, -
kuten Venäjä asian näkee.
Putinin vierailu Teheranissa on reaktio siihen.
Se ei ole vain iranilaisten rauhoittelua, -
vaan myös keino luoda uusi kriisi, -
jotta Ukrainan kriisi unohdettaisiin.
Koko ääri-islamin ilmiö sen kaikissa muodoissaan -
alkoi 1970-luvun lopulla kahden eri tapahtuman yhteydessä.
Nämä tapahtumat länsi on tulkinnut väärin.
Toinen oli Iranin vallankumous -
ja toinen se, mikä aiheutti Neuvostoliiton invaasion Afganistaniin.
Amerikkalaiset tukivat mujahideeneja, -
jotka sittemmin kääntyivät USA:ta vastaan ja perustivat al-Qaidan.
Venäjäkin pelkää ääri-islamia.
Sillä on omat muslimivähemmistönsä, -
joista jotkut ovat taipuvaisia väkivaltaan, -
jos hallinto painostaa heitä.
Jopa Clintonin hallinto tapasi pääministeri Chernomyrdiniä -
yrittääkseen pysäyttää Iranin laajentumisen useilla alueilla.
Syyriassa Iran ja Venäjä ovat kuitenkin samoilla linjoilla, -
koska molemmat haluavat Assadin pysyvän vallassa.
Se ei kuitenkaan tarkoita, että niillä olisi sama linja pitkällä aikavälillä.
Siksi maltillinen hallinto Teheranissa olisi sittenkin Venäjälle mieluisampi.
Herra Javedanfar, iranilaisena ymmärrätte Iranin kansaa.
Synnyitte Teheranissa -
ja olette tutkinut Irania suurimman osan elämäänne.
Mitä iranilaiset ajattelevat?
Kuten sanoitte, Iranin toiminta Lähi-idässä perustuu sisäpolitiikkaan.
Yksi Iranin sisäpolitiikan avaintekijöitä on se, -
että suurinta osaa iranilaisista kiinnostaa lähentyminen länteen, -
mutta kovan linjan edustajat hallitsevat maata.
Iranissa on vaikea tehdä kyselyitä, -
koska jos tuntematon soittaa ja kyselee asioita, -
iranilaiset eivät uskalla sanoa, mitä oikeasti ajattelevat.
He eivät halua sanoa mitään ulkomaisille toimittajillekaan.
Viime vaaleissa suuri määrä uudistusmielisiä hylättiin, -
mutta ne, jotka jäivät jäljelle, pääsivät sisään.
Iranilaisten enemmistö haluaisi terveet suhteet kaikkiin maihin.
He eivät usko kovaan vallankumouslinjaan.
Korkein johtajakin tietää sen.
Kuitenkin Iran parantaa suhteitaan Venäjään.
Venäjän ja Iranin politiikka yhdenmukaistuu yhä enemmän.
Jatkaisin siitä, mihin jäin.
Kyseenalaistan sen ajatuksen, että Venäjä ja Iran toimivat näin, -
koska USA on poissa Lähi-idästä.
Venäjä ja Iran ovat menossa ansaan. Kuka haluaisi valloittaa Syyrian?
Sitä sekasotkua ei mikään maa pysty selvittämään.
Obama on oppinut Irakista ja Afganistanista, -
ettei niiden ongelmia ratkaise edes -
kolme biljoonaa dollaria veronmaksajien rahaa.
Amerikka antaa Venäjän ja Iranin rauhassa epäonnistua.
Mitä venäläiset ja iranilaiset kuvittelevat?
Assad on tappanut yli 200 000 kansalaistaan -
kaasuttamalla, kiduttamalla ja nälkiinnyttämällä.
Hänkö pitäisi Syyrian koossa Iranin ja Venäjän tuella?
He ovat väärässä.
Siihen uppoaa miljardeja dollareita.
Obama jättää sen laskun Iranin ja Venäjän maksettavaksi.
Ne joutuvat jumiin Lähi-idän uuteen "Vietnamiin".
Maksakoot ne sotilaidensa hengellä ongelmasta, jota ei voi ratkaista.
Olen samaa mieltä, mutta tässä on toinenkin tekijä, -
Hizbollah ja Libanon.
Iran ohjaa Hizbollahia -
ja pitää Libanonia islamilaisen vallankumouksen jatkeena.
Venäläiset eivät välitä siitä, -
mutta se haluaa pitää Syyrian rannikon tukikohdat itsellään.
Siksi Venäjäkin tarvitsee Hizbollahia.
Se tarvitsee Hizbollahia, mutta se pelaa mutkikasta ja viisasta peliä.
Ainakin julkilausumien tasolla se suojelee Israelin etuja.
Mainitsitte, että Iran ei luota Venäjään, -
mutta ei Venäjäkään luota Iraniin.
Venäjä ei pyri samaan lopputulokseen kuin Iran.
Se ei halua takaisin Persian imperiumia.
Se haluaa vain tasapainottaa sunni-shiia-akselia -
ja samalla turvata Israelin edut reaalipoliittisista syistä, -
sillä Israel pystyy pilaamaan sen pelin Syyriassa.
Iranin lehdistössä ja sosiaalisessa mediassa on puhuttu siitä, -
että Israel on iskenyt Syyriaan ulkomaisen median mukaan.
Iranilaiset kyselivät, mitä venäläiset sitten tekivät.
Kyllä iranilaiset ovat tietoisia asioista.
Uskon, että maltillisten mielestä -
tämä Iranin ja Venäjän kuhertelu on naurettavaa.
He näkevät Putinin ja Israelin yhteydenpidon.
Venäjä ostaa Israelilta aseita.
Silti Iran jatkaa yhteistyötään Venäjän kanssa.
He syyttävät shaahia liiasta riippuvuudesta USA:han, -
mutta he itse maksavat mitä vain suhteesta Venäjään.
Tästä pääsemmekin seuraavaan kysymykseen Israelista.
Israel tekee teknistä yhteistyötä Venäjän kanssa Syyriassa.
Miten Venäjän ja Iranin liittolaisuus vaikuttaa -
Venäjän ja Israelin yhteistyöhön?
Vaikuttaako se Israelin kykyyn toimia Syyriassa?
Israelin koordinaatio Venäjän kanssa on hyvin rajoittunutta.
Israel ei tahdo suututtaa amerikkalaisia.
Koordinoinnin tarkoitus on lähinnä estää konfliktit.
Venäläisille on ilmoitettu, -
että Israel jatkaa ilmaiskuja Hizbollahia vastaan, -
mikäli se yrittää siirtää raskasta aseistusta Syyriasta Libanoniin.
Venäjä siis tietää Israelin menettelytavat.
Israel ei tee sitä julkisesti niin, -
että Hizbollahin, Syyrian tai Venäjän olisi vastattava siihen.
Jos venäläisten ilmaiskut tulevat liian lähelle Israelin rajaa, -
tai liian lähelle partioivia israelilaiskoneita, -
voisi seurata yhteenotto.
Siksi Israelin ilmavoimien komentaja Amir Eshel ja pääministeri Netanjahu -
menivät Moskovaan näyttämään puolustusministeri Shoigulle, -
mitkä ovat Israelin varoituslinjat.
Israelilla on toimintarajat.
Syyria on tarpeeksi suuri kummankin armeijan itsenäiseen toimintaan.
Yhteenottoja on ollut jo kaksi, ja ne ovat olleet aika vakavia, -
vaikka niitä vähäteltiin mediassa.
Syyrian ilmatila on pieni sillä kohtaa, jossa Israel ja Venäjä toimivat.
Yhteenottojen riski on suuri.
Vaikka Israel on yrittänyt pysyä erillään Syyriasta, -
Venäjän ja Syyrian liitto, -
tai mahdollinen Turkin, Iranin ja Syyrian kolmio, -
saattaa vetää Israelin mukaan Syyrian suurvaltapeliin.
Se on Israelille vaarallista.
Israelin täytyy kehittää oma strategiansa sen varalle.
Haluan kuulla kommenttinne, mutta myös sen, -
miten uskotte Iranin reagoivan, -
jos Israel menee mukaan Syyrian konfliktiin?
Riippuu siitä, miten Israel osallistuu.
Ilmaiskuista Iran ei pidä, -
koska Israelilla on ilmaylivoima.
Eri asia on, jos Israelista tulee jollain tapaa haavoittuva, -
mutta tuskin niin tapahtuu, koska Golan on Israelin suojana.
Mitä tulee Turkin liittymiseen, -
kyseessä ei ole vielä liittouma.
Se liittyy enemmän Turkin kurdiongelmaan.
Turkki luo samantyyppistä turva-aluetta kuin Israel Libanonissa.
Se yrittää turvata Turkin edut kurdeja vastaan.
Turkki ja Iran eivät ole samaa mieltä Assadista.
Turkki ei halua, että se yhdistetään sunneja tappaneeseen hallintoon.
Se, mitä sanoitte Venäjän ja Turkin liitosta, on totta, -
mutta nyt niillä on eriskummallinen sopimus siitä, -
että Venäjä alkaa katkaista suhteitaan Syyrian kurdeihin.
Se on uutta Syyrian sodassa.
Venäjä myös jättää Turkin iskut huomiotta -
Syyrian rannikolla lähellä Turkin rajaa.
Se uusi huolestuttava ilmiö, emmekä tiedä, mitä siitä kehkeytyy.
Aika on lopuillaan. Saatte kaikki sanoa loppukommenttinne.
Olemme puhuneet siitä, mitä on tähän mennessä tapahtunut.
On tapahtunut paljon yllätyksiä ja solmittu uusia liittoumia.
Sarah mainitsi, että kun Venäjä iskee Iranista käsin, -
Iran sallii sellaisen ensimmäistä kertaa.
Niin kuitenkin tapahtui myös silloin, -
kun Israel auttoi kurdeja Irakin ja Iranin rajalla.
Kukapa tietäisi, mitä seuraavaksi tapahtuu?
Venäjän ja Israelin kuhertelusta -
on puhuttu paljon.
Venäjän ja Iranin lähentymisestä -
ei ole käytännön seurauksia Israelin turvallisuudelle.
Israelin täytyy kuitenkin seurata Syyrian tilanteen kehitystä tarkkaan.
Venäjä kehittelee nyt uutta aloitetta palestiinalaisasiassa.
Iranin kovan linjan edustajat haluavat nähdä ensi vuonna -
kovan linjan presidentit sekä USA:ssa että Iranissa.
Iranin ja USA:n välit saattavat siis kiristyä.
Tässä kaikki tänään. Kiitos, tohtori Feinberg, Amir Oren -
ja Meir Javedanfar!
Kiitos katsojille, näkemiin ensi viikkoon!
Olet juuri katsonut Jerusalem studio -ohjelman.
Mikäli ohjelma oli sinusta antoisa, voit tukea Heaven TV7 Jerusalemia.
Soita 0600-10077 tai käytä ruudun viitenumeroa.
Lahjoittaa voi myös PayPalin kautta.
Lahjoituksesi mahdollistaa Jerusalem studion.
Suomennos: Hannele Lehtoranta