JERUSALEM STUDIO Turkin ja Israelin suhteet
Shalom ja tervetuloa Jerusalem studioon!
Turkin ja Israelin aikanaan luja liitto- suhde kariutui sanaharkan tasolle.
Nyt yhteiset intressit ja alueen levot- tomuus puhaltavat kipinää suhteeseen
Maat yrittävät normalisoida suhteensa yhteisten intressien vallitessa.
Tervetuloa, tohtori Gallia Lindenstrauss -
Turkin ulkosuhteiden asiantuntija kansallisen turvallisuuden laitokselta,-
TV7-analyytikko Amir Oren -
ja Ediz Tiyansan, TRT Türk -kanavan Jerusalemin toimiston päällikkö.
Aluksi kysymys teille, herra Oren.
Tilanne on ollut melko haasteellinen sekä Turkille että Israelille.
Keskinäisiä intressejä ei ole tietyistä syistä pystytty hyödyntämään.
Mikä on Turkin lähtökohta ja mikä on maiden lähentymisen taustalla?
Israelin politiikka Lähi-idässä ei ole ongelmatonta.
Mutta hukattuaan useita tilaisuuksia vuosien aikana -
Israel näyttää nyt olevan oikeilla raiteilla Turkin suhteen.
Se odottaa Turkin vastausta.
Turkin olisikin nyt laitettava syrjään -
jotkin symboliset arvovaltakysymykset -
ja keskityttävä konkretiaan, sillä valtioilla on paljon yhteistä.
Suhteet tuskin palautuvat kuhertelu- tasolle, mutta ne voivat vakiintua, -
sillä mailla on yhteisiä vihollisia eikä vain intressejä.
Tri Lindenstrauss, Turkin asema on vahvistunut -
Erdoganin noustua valtaan 2000-luvun alussa.
Erdogan pyrki kohentamaan Turkin taloutta.
Sehän oli vuosikymmenien ajan -
kohdannut haasteita maan sisällä ja kansainvälisesti.
Nyt Turkki on ohittanut huipun.
Alamäki on alkanut monestakin näkökulmasta katsottuna.
Tilanne sen eteläisen naapurin, Syyrian, kanssa on vaikea, -
samoin suurvalta Venäjän kanssa.
Se on vaikuttanut sen strategiseen asemaan.
Turkin asema lännen suhteen on samalla kohentunut myös.
Mikä on Turkin tilanne tällä hetkellä?
Turkin ulkosuhteita riepottelevat nyt monet tuulet.
Turkilla on kaksi isoa huolta. Ensinnäkin kriisi Venäjän suhteen.
Se leimahti ilmiliekkeihin Turkin ammuttua alas venäläishävittäjän.
Se on iso huolenaihe Turkin päättäjille.
Toisena huolena ovat kurdit. Turkin sisällä, kaakossa, käydään taisteluja.
Lisäksi Turkki kantaa syvää huolta siitä, -
että Syyrian sisällä taisteleva PKK:n tytärjärjestö -
voimistuu Pohjois-Syyriassa.
Se saa Turkin toimimaan Syyriassa, niin kuin se on nyt toiminut.
Herra Tiyansan, miten te näette tilanteen?
Kuten tohtori sanoi, Turkilla on nyt suuria ongelmia kynnyksellään, -
eikä enää vain kynnyksellä vaan maan sisällä tietyissä kaupungeissa.
Emme edes kunnolla tiedä, mitä on meneillään. Tilanne on hyvin vakava.
Turkki tajuaa nyt tarvitsevansa jotain siitä strategisesta liitosta, -
joka sillä kerran oli Israelin kanssa.
Israel on Turkin tavoin lähellä Syyrian konfliktia maantieteellisesti.
Israel on myös maita, joilla on käyttökelpoisinta tiedustelutietoa.
Turkki tarvitsee sotilas- ja tiedusteluyhteistyötä -
ja Israelin kaltaisen vahvan lähialueen valtion tukea.
Herra Oren, luodaanpa katse Turkin nykytilanteen taustoihin.
Miksi se toimii niin kuin se toimii?
Eräs korkea virkamies Turkissa sekä jotkin kirjeenvaihtajat -
ovat kertoneet eri otteeseen, että venäläishävittäjän alas ampuminen -
oli avainkohta kääntymisessä kohti Israelia.
Toinen merkittävä asia on tietysti -
Israelin sekä Kyproksen ja Kreikan suhteiden lämpeneminen -
maakaasuyhteistyön myötä. Millaisena näette tilanteen kehittymisen?
Kaikki on suhteellista.
Syyriaan ja muihin Lähi-idän vähäisimpiin tekijöihin verrattuna -
Turkki on jättiläinen.
Mutta Venäjään verrattuna Turkki on lilliputti ja Venäjä on jättiläinen -
ja tilanne on kokonaan eri.
Kun Erdogan vaatii Assadin lähtöä, ei siinä mitään.
Ehkä Assad lähtee, ehkä ei.
Turkki on voinut tehdä ja on tehnytkin paljon -
saadakseen vaikutusvaltansa näkyviin Syyrian sisällissodassa.
Mutta kun Venäjä tuli mukaan ja kärhämöi Turkin kanssa, -
tilanne muuttui. Turkki suututti Venäjän, -
ja, kuten tohtori sanoi, sillä on huolenaiheena myös kurdit.
Kurdit ovat vahvistuneet Yhdysvaltain tuen ja muiden tekijöiden ansiosta.
Turkin on arvioitava nyt uudelleen itäisen Välimeren alueen yleistilanne.
Muistatte taannoin, miten Turkki käytti veto-oikeuttaan Natossa -
ja esti Israelin osallistumisen Välimeren partiointioperaatioon.
Israelin laivasto oli valmis lähtemään mukaan partiointiin Välimerelle.
Kaikki muut 27 Nato-jäsenmaata puolsivat sitä, -
mutta koska tarvitaan yksimielisyyttä, Turkki esti sen.
Nyt se voi harkita tilannetta uudelleen osana lähentymistä Israelin kanssa.
Nato-liittouma ei näet ole tehokas Syyriassa.
Jotkin Nato-maat osallistuvat. Jotkin osallistujamaat eivät kuulu Natoon.
Nato siis ei ole kovin tärkeä.
Turkilla ei ole enää yhtä vahvaa neuvotteluasemaa kuin ennen.
Toisaalta Israel voisi auttaa Turkkia suhteessa Saksaan -
esimerkiksi Turkin EU-jäsenyystoiveissa.
Tämä on suuri aihe, johon on syytä vielä palata.
Tohtori Lindenstrauss, -
siirrytään kuitenkin Turkin strategisiin intresseihin Lähi-idässä -
ja Välimeren maakaasulöytöihin, joista yksi on Leviathanin kenttä.
Turkkia kiinnostavat nämä Israelin tekemät löydöt.
Se haluaisi mukaan yhteistyöhön.
Se toisi huomattavia tuloja Turkille ja sen valtiontalouteen.
Mutta Turkilla on myös paljon huolenaiheita, -
mitä tulee Israelin strategisiin intresseihin Kreikan ja Egyptin kanssa.
Kreikassa ja Egyptissä suhtaudutaan varsin nihkeästi Turkkiin.
Miten te näette tilanteen?
Strategiset ja taloudelliset tekijät kohtaavat energia-asioissa, -
sillä Venäjä on Turkin suurin maakaasutoimittaja.
Turkki täyttää maakaasutarpeestaan yli 50 prosenttia Venäjältä.
Turkki on pitkään halunnut monipuolistaa kaasuntoimittajiaan.
Kun suhde Venäjään on kriisiytynyt, Israelin maakaasu houkuttaa Turkkia.
Sitä ei ala virrata huomenna, mutta ehkä tulevaisuudessa, toivoo Turkki.
Turkki tietää saavansa siitä hieman vaikutusvaltaa Venäjää vastaan.
Maakaasun tuonti Israelista, Pohjois-Irakista ja Azerbaidžanista -
sopii Turkin suunnitelmiin.
Itäiseltä Välimereltä saattaa löytyä lisää maakaasua.
Tilanne voi koitua kaikkien voitoksi.
Puhuitte Israelin, Egyptin ja Kreikan lyöttäytymisestä Turkkia vastaan, -
mutta ehkä kaasu luo uusia yhteistyömahdollisuuksia.
Herra Tiyansan, kuten tohtori Lindenstrauss totesi, -
strategis-taloudelliset intressit ovat Turkin listan kärkipäässä -
mietittäessä sen Israel-suhteita.
Presidentti Erdogan, pääministeri Davutoglu ja ulkoministeri Cavusoglu -
ovat useaan otteeseen esittäneet Israelille kolme vaatimusta.
Se vaati Israelilta anteeksipyyntöä vuoden 2010 välikohtauksesta, -
jossa saattue yritti murtaa Gazan saarron.
Kymmenen turkkilaista sai surmansa.
Israel on vastannut vaatimukseen.
Pääministeri Netanjahu pyysi anteeksi ihmishenkien menetystä -
Erdoganilta, joka silloin toimi Turkin pääministerinä.
Toista ja kolmatta vaatimusta Israel ei vielä ole täyttänyt.
Turkki vaatii Israelilta korvaussummaa laivasaattueen uhrien perheille.
Kolmanneksi Turkki vaatii Israelia -
lopettamaan Gazan saarron.
Israel ei ota sitä kuuleviin korviinsa eikä halua harkita tekevänsä sitä.
Turkki on vähitellen hyväksymässä sen. Mitä on meneillään?
Olen haastatellut kummankin lähteitä. Kaikki pitävät sitä loppuun taputeltuna.
Molemmat yrittävät tehdä sopimukseen viimeisiä silauksia -
saadakseen siitä irti niin paljon hyötyä kuin voivat.
Anteeksipyyntö on esitetty. Korvauksista on uskoakseni jo sovittu.
Luulen, että Turkki tajuaa Gazan realiteetit. Tiedämme varsin hyvin, -
ettei Gazan saarron purkaminen ole ajankohtaista vielä pitkään aikaan.
Turkki ymmärtää sen. Se vain haluaa joitakin etuoikeuksia, -
mitä tulee humanitaarisen avun toimittamiseen Gazaan.
Ehkä Turkille suodaan Gazassa erityisjärjestelyjä -
korvaukseksi siitä, ettei Israel täytä vaatimusta.
Uskoakseni mietinnän alla on jo se, -
että turkkilaiset sijoitusyhtiöt menevät Gazaan -
ja osallistuvat merkittävänä tekijänä ulkomaisen avun käyttöönottoon -
ja Gazan jälleenrakennustyöhön.
Israel ei lopeta saartoa vaan yrittää paikata sen muulla tavalla Turkille.
Herra Oren, mennään eteenpäin.
Israel on päässyt eteenpäin vauhdilla -
pyrkiessään normalisoimaan suhteita Turkkiin.
Israelin puolustusministeri Ja'alon vieraili hiljattain Kreikassa.
Vierailullaan hän otti kantaa Lähi-idän tilanteisiin -
yhtenä Israelin johtavista puolustusviranomaisista.
Hän muun muassa suoranaisesti syytti Turkkia Isisin avustamisesta.
Kukaan ei ole nostanut sitä esiin ― ei ole rohjennut nostaa, -
paitsi Venäjä, joka on riidoissa Turkin kanssa.
Lisäksi hän puhui Turkin strategisista asenteista Syyriaa ja Isisiä kohtaan -
ja vaati Turkkia harkitsemaan ja arvioimaan niitä uudelleen.
Miten analysoisitte tilannetta?
Puolustusministeriön tiedottajat selittelivät jälkeenpäin, -
että Ja'alon oli viitannut Turkin menneisiin suhteisiin Isisin kanssa.
Että Turkki aiemmin auttoi Isisiä ostamalla siltä öljyä ja muuta.
Ettei Ja'alon viitannut nykyhetkeen puhuessaan Kreikassa.
Mutta Ja'alon ei ole mikään sulava diplomaatti.
Hän ei ole Israelin ulkoministeri, -
vaikka heistäkin jotkut ovat ajoittain olleet melko karskeja.
Ja'alon on sotilas, toisinaan varsin suorapuheinen.
Hän on hyökännyt myös Yhdysvaltain ulkoministeri Kerryä vastaan.
USA asetti hänet boikottiin hetkeksi.
Mutta Turkki ei vastannut siihen mitenkään. - Niin.
Turkki ei välttämättä halua vastata Ja'alonille.
Vain muutamia päiviä sitten Turkin ulkoministeri antoi lausunnon, -
jossa hän suolsi villejä syytöksiä, että Israel toivoi Erdoganin lähtöä -
joitakin vuosia sitten. Että Israel odotti AKP-puolueen vallanmenetystä.
Ja siksi Israel ei esittänyt anteeksi- pyyntöä eikä suostunut korvauksiin.
Tosiasiassa Netanjahu pelkäsi kritiikkiä.
Kaikki viranomaiset, monet puolueet ja sotilas- ja tiedusteluasiantuntijat -
sanoivat: "Maksa ne 20 miljoonaa ja esitä anteeksipyyntö.
Haluamme parantaa suhteita." Mutta Netanjahu pelkäsi poliittisesti.
Kyse ei ollut salaliitosta Erdogania vastaan.
Ja'alon ja Turkin ulkoministeri esittävät syytöksiä ristiin.
Se ei ole kovin merkityksellistä.
Palaan siihen, mitä tohtori sanoi Israelin maakaasuyhteistyöstä.
Sen ei tarvitse olla mustaa valkoisella -
ollakseen merkittävässä roolissa.
Riittää, että se häilyy taustalla varteenotettavana mahdollisuutena.
Suhteiden Kreikan kanssa ei tarvitse olla konkreettisella tasolla.
Riittää, että Turkki tajuaa sen yhdeksi Israelin vaihtoehdoista.
Siksi se, mitä Syyriassa tapahtuu, on Israelille vähemmän tärkeää.
Ja Ja'alon ei ole kommentaattori.
Meidän tehtävämme on kertoa näkemyksiämme tilanteista.
Israelin puolustusministerin tehtävänä Ateenan-vierailuilla -
ei ole toimia kolumnistina tai kommentaattorina.
Tohtori Lindenstrauss, Syyria on yhteinen naapurimme.
Se sijaitsee Turkin ja Israelin välissä.
Molemmat kantavat suurta huolta Syyriasta -
ja seuraavasta avaintekijästä Syyriassa, olipa se sitten Venäjä.
Israel on pystynyt sopimaan Venäjän kanssa -
koordinointimekanismista.
Toisaalta Turkki on Yhdysvaltain läheinen kumppani.
Tosin Turkki sai hiljattain osakseen arvostelua -
Yhdysvaltain ulkoministeriön tiedottaja John Kirbyltä, -
joka sätti Turkkia kurdijoukkojen pommittamisesta.
Kurdit ovat kolmanneksi suurin voima Syyriassa. Mitä on meneillään?
Molemmat maat tajuavat, että Syyrian ongelma on tullut jäädäkseen.
Siihen ei ole pikaratkaisua, vaikka suurvallat pääsisivät sopuun.
Syyria on luhistunut. Sen jälleenrakennus maksaa miljoonia.
Puoli miljoonaa ihmistä on tapettu.
Asukkaista puolet ovat joutuneet jättämään kotinsa.
Tilanne vaikuttaa molempiin maihin, Turkkiin enemmän. Sinne on tullut -
yli kolme miljoonaa pakolaista. Turkki tekee pommituksia, Israel ei.
Ongelma on tullut jäädäkseen.
Herra Tiyansan, miten näette asian? - Turkin ongelma on kahtalainen.
Turkista ja Assadin hallinnosta on tullut vihollisia.
Turkki vastustaa jyrkästi Assadin jatkoa Syyrian johdossa.
Se ei ole ainoa asia. Turkilla on oma, sisäinen kurdikysymys.
Se ei ole vain maan sisäinen vaan alueellinen asia.
Pohjois-Syyriassa asuu kurdeja. Turkin mukaan välitön "uhka" on, -
että kurdit mahdollisesti perustavat sinne itsenäisen valtion.
Se on toinen iso huolenaihe Turkille.
Mitä tulee Assadin poistumiseen ja Syyrian poliittiseen ratkaisuun, -
Turkki on yhtä mieltä liittolaistensa, kuten Yhdysvaltain, kanssa.
Mitä taas tulee kurdikysymykseen, Turkki on jyrkästi eri linjoilla.
Turkki pitää PYD-puoluetta identtisenä PKK:n kanssa, -
PKK:n kloonina Syyriassa.
Turkin liittolaiset, kuten Yhdysvallat, pitävät PKK:ta terroristijärjestönä.
Silti he ovat valmiit liittoumiin PYD:n kaltaisten ryhmien kanssa Syyriassa.
Ongelma on kahtalainen.
Turkki pyrkii Syyriassa ratkaisuun, jossa Assadilla ei ole tulevaisuutta.
Samalla se yrittää estää uuden kurdi- ongelman syntymisen rajanaapurissa.
Herra Oren, siirrytäänpä sitten seuraavaan tekijään tilanteessa.
Saudi-Arabia on lähettänyt muutamia pommikoneita -
Incirlikin lentotukikohtaan Turkkiin -
lisätäkseen osallistumistaan Isisin-vastaisessa sodassa -
osana USA:n johtamaa liittoumaa.
Samoin Nasser Judeh (Jordania) vieraili Turkissa hiljattain.
Sunnien osallisuutta yritetään vahvistaa maltillisissa maissa -
kohti liittoumaa Turkin kanssa.
Mitä on meneillään? Miten Israel hyötyy tilanteesta?
Lähi-idässä on useita maita, jotka ovat ottaneet linjakseen patoamispolitiikan:
puolustus, uhkien torjunta ja selviytyminen.
Israel on yksi sellainen maa. Sillä ei ole hyökkäyssuunnitelmaa.
Saudi-Arabia on toinen. Saudit haluavat vain selvitä hengissä.
Tietysti se puuhastelee jossain määrin ulkomailla.
Se tekee joitakin siirtoja rajojensa yli mutta vain selviytyäkseen.
Turkki puolestaan oli Erdoganin alaisuudessa aluksi imperialistinen.
Se halusi kenties palauttaa osmanivaltakunnan loiston.
Se katseli Lähi-idän karttaa -
ja haikaili sadan vuoden takaisiin oloihin.
Nyt sen pitää arvioida asiat uudelleen.
Olette oikeassa. On olemassa sunniliittouma, -
jonka merkittävät tekijät ovat Turkki ja Saudi-Arabia.
Kolmas voisi olla Egypti, mutta Egypti ja Turkki eivät ole liittolaisia -
Muslimiveljeskunnan takia. Saudi-Arabia taas tukee veljeskuntaa.
Egyptin presidentti Sisi pitää sitä vastustajanaan.
Jos pystyttäisiin luomaan järjestely, jossa Egypti, Turkki, saudit ja Israel -
muodostaisivat valtanelikon Lähi-idässä, se helpottaisi asioita.
Tohtori Lindenstrauss.
Münchenin turvallisuuskonferenssissa Saudi-Arabian ulkoministeri al-Jubeir -
puhui tai tarkemmin ottaen vihjaili -
tulevista ponnisteluista Syyriassa.
Se olisi jonkinlainen maajoukkojen liittouma, jotta voitaisiin kukistaa -
äärivoimat ― Isis, Nusran rintama ja muut järjestöt.
Samaan aikaan prikaatinkomentaja Saudi-Arabiasta sanoo, -
että Saudi-Arabian osallistuminen rajoittuu ilmaoperaatioon -
osana USA-johtoista liittoumaa.
Turkki ei ollut mielissään siitä ilmoituksesta.
Se oli kolaus Turkin toiveille, -
että voitaisiin edetä ja todella muuttaa tilannetta paikan päällä Syyriassa -
Turkin eduksi. Millaisena tilanne näyttäytyy?
Aivan oikein. Turkin ja saudien suhde on nyt parempi kuin koskaan.
On jotain aivan uutta, että saudihävittäjiä on Turkissa.
Turkille se on tuttua. Se on sallinut ajoittain kenttiensä käytön muille, -
mutta saudeille tämä on uutta.
Kuten Amir Oren totesi, he tekevät sen puolustautuakseen.
On olemassa rajoituksia, kuten todettiin. Egyptin kysymys.
Miten ympyrä neliöidään? Turkin ja Egyptin välillä on vihamielisyyttä.
Mutta taas ― Syyrian tilanne ei ole yksinkertainen.
Ei ole helppoja ratkaisuja. Osapuolia on todella monta -
niin Syyrian sisällä kuin ulkopuolellakin.
Ei voi sanoa, että mennään Syyriaan huomenna ja ratkaistaan tilanne.
Pitää myös muistaa, että Venäjä on siellä eikä se aio poistua lähiaikoina.
Voidaan tehdä liittouma, mutta kaikenlaisia rajoituksia on.
Vielä saudihävittäjistä Incirlikissä.
Kun Kanada veti koneensa pois -
Justin Trudeaun noustua valtaan, Saudi-Arabia tuli paikkaamaan.
Mitä lähempänä on kriisiä, sitä voimakkaammin se tuntuu -
ja sitä valmiimpi on puuttumaan asioihin.
Mitä kauempana on, kuten Kanada, voi harkita muita vaihtoehtoja.
Mielenkiintoista. Herra Tiyansan, valottaisitteko turkkilaisten ajatuksia?
Miten Turkki näkee tilanteen?
Sitä on vuosien ajan pidetty porttina lännestä itään -
ja lännestä sunnimaailmaan.
Nyt se toimii tärkeänä Nato-jäsenmaana -
ja osallisena eri ponnisteluissa.
Se on yhtäältä Syyrian, toisaalta Irakin rajanaapuri.
Irakhan on aktiivista sota- tai taistelualuetta Isisiä ja muita vastaan.
Millaisena Turkki näkee yhtäältä tämän tilanteen -
ja toisaalta kykynsä vastata pakolaismassoihin?
Juuri nyt kysymys on turvallisuudesta.
Ehkä alussa käytiin enemmän keskustelua etnisyydestä, -
Turkin suuntautumisesta maailman- politiikassa ja sen näköaloista.
Mutta nyt painopiste on turvallisuudessa.
Turkissa on ollut kaksi vakavaa pommi-iskua, joissa on kuollut satoja.
Turkilla on suojattavana yli 800 kilometriä rajaa Syyrian kanssa, -
enemmän kuin millään muulla Syyrian naapurilla.
Se aiheuttaa yhä ongelmia.
On ollut tapauksia, joissa Isis-jäsenet vieläkin ylittävät rajan vaivatta.
Tärkeintä Turkille on nyt suojella kansallista turvallisuutta.
Kaikella kunnioituksella, olen eri mieltä imperialistisista motiiveista.
Turkki kyllä halusi panna pisteen Assadin hallinnolle -
ja puuttua asioihin tavalla ja toisella, mutta osana liittoumaa, -
koska Turkki on aina uskonut, -
että verenvuodatus jatkuu niin kauan kuin Assad on vallassa.
Turkki on toivonut Assadin lähtöä sekä diplomaattista ratkaisua ja rauhaa.
Se takaisi vakauden Turkin rajoilla. Se on ykkösasia Turkille.
Tarkoitin aikaa viime vuosikymmenen lopussa.
Se oli Erdoganin kultakautta.
Hän oli niin juopunut vallasta, -
että hänellä oli harhakuvitelmia suuruudesta.
Hänellä oli liitto Iranin kanssa. Obama kyseli Turkin mielipidettä.
Siihen aikaan kuultiin puhetta -
osmanivaltakunnan suuruuden palauttamisesta.
Siitä ei ole puhuttu enää arabikevään ja Syyrian sodan alkamisen jälkeen.
Ohjelma-aikamme on loppumaisillaan. Lyhyet loppukommentit kaikilta.
Tohtori Lindenstrauss, millaisena näette tulevien viikkojen tilanteen?
Palaan Turkin ja Israelin suhteisiin.
Marmara-välikohtauksesta on kuusi, anteeksipyynnöstä kolme vuotta.
Maiden on aika korjata suhteensa.
Pidättekö sopimusta mahdollisena? - Näkymät ovat hyvät.
Ikinä ei tietenkään voi sanoa. Suhteet eivät ole olleet jäässä syyttä.
Nyt näyttää hyvältä.
Herra Tiyansan, millaisena näette tulevien viikkojen tilanteen?
Turkki ja alueelliset haasteet.
Tilanne on muuttunut. Turkki ja Israel eivät ikinä ole tarvinneet toisiaan -
enemmän kuin nyt.
Kaasusopimus hyödyttäisi molempia taloudellisesti ja strategisesti.
Turkissa ykkösasia on nyt turvallisuus.
Jos se haluaa ratkaista kurdi- kysymyksen ja Syyrian kysymyksen, -
se tarvitsee hyvän ja vahvan ystävän, jolla on valmiudet ja työkalut.
Se näkee Israelissa sellaisen.
Herra Oren.
Turkin vaatimuksista yksi, -
johon Israel ei vielä ole vastannut, -
on Gazan olojen kohentaminen.
Se on Israelin intressien mukaista.
On toissijaista, saako Turkki siitä kunnian vai ei.
Se palvelee Israelin intressejä. Ehkä Abbasinkin pitää saada siitä kunniaa.
Turkkikin haluaa Gazan eteenpäin- menoa. Se auttaa maiden suhteita.
Turkki voi saada avainroolin Israelin ja palestiinalaisten konfliktin ratkaisussa
Kiitos, tohtori Lindenstrauss ja Amir Oren.
Ediz Tiyansan, kiitos mukanaolosta!
Kiitän myös katsojia. Ensi viikkoon!
Olet juuri katsonut Jerusalem studio -ohjelman.
Mikäli ohjelma oli sinusta antoisa, voit tukea Heaven TV7 Jerusalemia.
Soita 0600-10077 tai käytä ruudun viitenumeroa.
Lahjoittaa voi myös PayPalin kautta.
Lahjoituksesi mahdollistaa Jerusalem studion.
Suomennos: Marianne Tenetz