Tervetuloa Jerusalem studioon!
2. tammikuuta Saudi-Arabia teloitti merkittävän shiiajohtajan -
lähettäen vahvan viestin shiiamaailmalle, -
etenkin alueelliselle kilpailijalleen Iranille.
Saudikuningas viesti teollaan sunnimaailman johtajuudesta.
Iranin johto reagoi siihen voimakkaasti julistaen, -
että seurauksena on "pyhä kosto".
Tämä lausunto kiihotti iranilaisväkijoukon hyökkäämään -
Saudi-Arabian lähetystöä vastaan Teheranissa.
Tapaus pahensi sunni- ja shiia- muslimien ennestäänkin kireitä välejä.
Lähi-idän kaaos pahenee entisestään.
Tästä aiheesta keskustelevat tohtori Nir Boms, -
Tel Avivin yliopiston Moshe Dajan -keskuksen tutkija, -
analyytikkomme Amir Oren, -
ja tohtori Eldad Pardo, -
Iran-asiantuntija heprealaisesta yliopistosta, tervetuloa!
Amir, Saudi-Arabian ja Iranin vihamielisyys ei ole uusi ilmiö.
Se on jatkunut jo pitkään.
Nyt Lähi-itään on muodostunut tietynlainen tyhjiö -
amerikkalaisten vetäydyttyä Lähi-idästä.
Sen seurauksena -
Saudi-Arabian ja Iranin ulkopolitiikka on muuttunut aggressiivisemmaksi.
Tämä on lisännyt Lähi-idän epävakautta. Mitä kertoisitte tästä?
Kun 45 vuotta sitten toinen länsimaa, Iso-Britannia, -
lähti Persianlahdelta 60-luvun lopulla, -
se jätti jälkeensä valtatyhjiön.
Sen jälkeen Iran, Irak ja Saudi-Arabia kilpailivat vallasta alueella.
Nyt se, että amerikkalaisten katsotaan vetäytyneen alueelta, -
on saanut sunnien johtaman Saudi-Arabian -
ja shiiojen johtaman Iranin vastakkain.
Tilanne tarjoaa Israelille mahdollisuuksia.
Israelilla on nyt parempi käsitys asioista, -
kuin 1980-luvulla Iranin ja Irakin sodan aikaan.
Silloin jotkut israelilaiset pitivät siitä, -
että nämä viholliset ovat toistensa kimpussa.
Nyt Israel näkee, mitä esimerkiksi Syyriassa tapahtuu.
Se tietää, että Israelin on parempi pyrkiä vakauttamaan Lähi-itää.
Tohtori Boms, -
aloitamme Saudi-Arabian käsittelyn ensimmäisestä tapahtumasta.
Sheikki Nimr Baqir al-Nimr teloitettiin 2. tammikuuta.
Hän oli merkittävä shiiamuslimijohtaja, -
joka yritti tuoda arabikevään Saudi-Arabiaan vuosina 2011―2012.
Hän yritti kaataa monarkian ja nostaa valtaan shiiahallitsijan.
Iran avusti Nimriä.
Saudit syyttivät Irania Saudi-Arabian sisäisiin asioihin sekaantumisesta.
Millaisen signaalin Saudi-Arabia nyt lähettää Iranille?
Iranin ja Saudi-Arabian suhteilla on pitkä historia.
Viime aikoina välit ovat olleet erityisen kireät.
Amir kertoikin jo sen syistä.
Lisäksi yksi tekijä on ydinsopimus Iranin kanssa.
Se oli viimeinen oljenkorsi, johon Saudi-Arabia saattoi vedota: -
"Meidän täytyy ottaa johtajuus."
Syitä on ollut aiemminkin, -
sillä Iran on ennenkin sekaantunut Saudi-Arabian ja Bahrainin asioihin.
USA on perinteisesti pyrkinyt pitämään nämä maat eri erillään.
Se on etsinyt toimintatapoja, jotka pitävät molemmat rauhallisina.
Se ymmärsi, miten vaarallinen shiiojen ja sunnien konflikti on.
Iranin ja Irakin sota osoitti sen.
Kun tuo tasapaino järkkyi USA:n vaikutuksen vähennyttyä, -
saudit tajusivat, että heidän täytyy pitää puoliaan -
ennen kuin jotain pahempaa tapahtuu.
Sheikki Nimrin teloituksen ajoitus on viimeisin osoitus siitä.
Saudit ovat yrittäneet kaikkea. Tietysti Iran tekee samoin.
Saudi-Arabian viesti on selvä.
"Tämä ei ole Persianlahti, vaan Arabianlahti.
Pragmaattisempien sunnien täytyy johtaa Lähi-itää.
Iran täytyy pitää aisoissa. USA ei sitä tee, joten me teemme."
Tohtori Pardo, -
nyt kun Iran pyrkii toimimaan aktiivisemmin "Arabianlahdella", -
kuten tohtori Boms sanoi, -
onko tämä Saudi-Arabian viesti tarkoitettu myös länsimaailmalle?
Viestittääkö Saudi-Arabia, -
että vaikka Iranin kanssa on tehty sopimus, -
tämä tilanne ei voi jatkua.
Siksi Saudi-Arabia on ottanut aggressiivisemman linjan.
Se toimii vastapainona Iranin aggressiivisuudelle.
Olennaista on, -
mitkä ovat Iranin todelliset tavoitteet.
Se allekirjoitti ydinsopimuksen, -
mutta se harjoittaa myös radikaalimpaa politiikkaa.
Se on mennyt väliin kaikkialla Lähi-idässä, Jemenissä, Syyriassa -
ja Saudi-Arabiassa.
Se levittää myös raakaa saudivastaista propagandaa, -
jolla oli osuutta Mekan tragediaan syksyllä.
Iranhan haluaa valloittaa kaikki islamin pyhät paikat.
Se tekisi siitä maailmanvallan.
Iranilla on siis tämä äärimmäinen puoli, mutta myös maltillisempi puoli.
Se on antanut Ruhanille vallan, sallinut vaalit helmikuussa 2016, -
allekirjoittanut sopimuksen ja ottanut vastaan delegaatioita.
Khamenei pohtii nyt, mitä Iranille tapahtuu hänen kuoltuaan.
Hän tahtoo pitää Iranin vallankumouksellisena -
ja kertoa tuleville polville mitä tehdä.
Siksi hän julkaisi kirjan, -
jossa on kaikki hänen Israel-vastaiset julistuksensa.
"Israel täytyy tuhota." Näin hän ohjeistaa jälkipolvia.
Toisaalta Iran pyrkii saamaan 10―15 vuoden väliajan.
Amir, kuten tohtori Pardo ja tohtori Boms ovat sanoneet, -
tämä tilanne ei ole uusi. Olette itsekin sanonut sen useasti.
Kyseessä on sunnimuslimien taistelu shiiamuslimeja vastaan.
Ne ovat islamin kaksi suurta haaraa, -
jotka käyvät valtataistelua Lähi-idässä ja koko maailmassa.
Millaisia uusia tekijöitä tämä tuo nyt Lähi-idän vakauteen?
Jollain tasolla on hyvä, -
että islam on jakautunut kahtia.
Kuvitelkaa, -
jos maailman miljardit muslimit muodostaisivat yhtenäisen rintaman.
Heillä olisi suuri vaikutus maailmanpolitiikassa.
Aivan kuin kristittyjen jakautuminen katolilaisiin ja protestantteihin, -
ulkopuolisille jakautuminen on hyvä asia.
Oli se sitten Arabianlahti tai Persianlahti, -
se on siltikin islamilainen lahti.
Sen molemmilla puolilla on islamilaisia valtioita.
Presidentti Nixonin aikaankin Persianlahdesta oltiin huolissaan.
Kuitenkin tuohon aikaan, kun shaahi oli vallassa, -
Iranin piti olla Persianlahden vartija, -
mikäli heikko Saudi-Arabia romahtaa vallankumousliikkeen seurauksena.
Iranin shaahin piti auttaa joko Jordanian kuningas Husseinia -
tai Saudin sukua.
Vuoden 1979 jälkeen Khomeini tietysti hylkäsi tämän skenaarion.
Nyt molemmat maat etsivät liittolaisia muslimimaailmasta.
On Turkki, Pakistan ja tietysti myös ei-muslimimaat.
Yhdysvallat yrittää nyt vetää takaisin -
osan tyhjästä vaaleja koskevasta retoriikastaan.
Se ei liity yksin Obamaan.
Kymmenisen vuotta sitten -
täällä oli palestiinalaishallinnon vaalit.
Tuolloinen USA:n ulkoministeri Condoleezza Rice vaati, -
että vaalit täytyi järjestää myös Jerusalemissa, -
vaikka Abbas sanoi hänelle, että jos vaaleja ei pidetä Jerusalemissa, -
Hamas ei osallistu niihin.
Rice pakotti Abbasin pitämään vaalit Jerusalemissa.
Hamas voitti Länsirannalla.
Myöhemmin Muslimiveljeskunta tuli valtaan Egyptissä.
Mainitsen nämä tapaukset, koska sheikki Nimr oli protestijohtaja.
Hänen kaltaisensa ihmiset johtivat taistelua demokratian puolesta.
Saudihallinto ei tietenkään nähnyt asiaa niin.
He halusivat teloittaa hänet.
Ensimmäistä kertaa moneen vuoteen USA ei ole tuominnut sitä.
Muistuttaisin myös historiallisista muutoksista.
Pidimme ennen shiia-akselia radikaalimpana, -
ottaen huomioon Iranin vallankumouksen ja Hizbollahin.
Historiallisesti asia on kuitenkin pitkään ollut päinvastoin.
Iran on ollut toisenlainen, -
eikä esimerkiksi shiialaisesta Azerbaidžanista ole lähtenyt -
paljonkaan vapaaehtoisia taistelemaan Syyriaan tai Irakiin.
Sunnien ja shiiojen välillä on vanha teologinen johtajuuskiista, -
mutta toinen kiista koskee tulkintaa.
Shiiat ovat itse asiassa joustavampia tulkinnassaan.
Tulkinta voi olla hieman maltillisempikin, -
tai sitten sellainen, kuin Iranin vallankumouksessa.
Nykyisessä vastakkainasettelussa ei ole kyse vain sunneista ja shiioista.
Saudit edustavat nyt hieman maltillisempaa linjaa.
Heillä on muitakin intressejä ja liittolaisia Lähi-idän ulkopuolellakin.
Iran puolestaan kuuluu akseliin, -
joka on radikaali sekä puheissaan että teoissaan.
Toisessa ääripäässä on siis shiia-akseli, -
ja toisessa ääripäässä sunniakselin Isis, -
mutta Saudi-Arabia ja suurin osa sunnimaailmaa on siinä keskellä.
Se avaa mahdollisuuksia. Näinkin tämä kahtiajako voidaan nähdä.
Tästä pääsemmekin esimerkiksi Iranin maltillisempiin ryhmiin.
Mainitsitte presidentti Ruhanin, -
ja sitten on myös ulkoministeri Javad Zarif, -
joka on johtanut neuvotteluja suurvaltojen kanssa.
Heillä on lupa olla maltillisempia neuvotellessaan lännen kanssa, -
jotta Iran pääsisi eroon pakotteista, -
jotka ovat heikentäneet Iranin taloutta ja armeijaa.
Heidän puheensa Saudi-Arabialle eivät silti juurikaan poikkea -
ajatollah Ali Khamenein puheista.
Hän on moittinut Saudi-Arabiaa sodan lietsonnasta -
ja luvannut "pyhän koston".
Myös Javad Zarif on sanonut, -
että Saudi-Arabia on syyllinen terrori-iskuihin Lähi-idässä -
ja länsimaissa.
Hän on yrittänyt demonisoida Saudi-Arabiaa länsimaiden silmissä.
Tämä on mutkikasta.
Ruhania ei oikein voi sanoa maltilliseksi.
Neuvotteluthan käynnistyivät jo Ahmedinejadin aikana.
Ruhani on Khamenein mies.
Hiljattain Argentiinassa oli uusi tapaus.
"Maltillisen" Rafsanjanin ja tuolloin aktiivisen Ruhanin aikaan -
Iranin terrorismi oli huipussaan.
Ajatelkaa Khobar-tornien iskua Saudi-Arabiassa vuonna 1996.
Heidän oli tarkoitus tappaa satoja amerikkalaisia, mutta vain 19 kuoli.
Vuonna 1994 tehtiin isku juutalaisyhteisöön Argentiinassa.
Iran on edelleen vahvasti mukana terrorismissa.
Kun puhutaan sunnien ja shiiojen konfliktista, -
kyse on muustakin kuin islamin kahdesta koulukunnasta.
Ensinnäkin kyse on myös rodusta.
Iranilaiset pitävät itseään arjalaisina, ja arabeja alempana rotuna.
Tätä he opettavat koulukirjoissaan.
Se kuuluu heidän imperiuminsa visioon.
Toiseksi kyse on vallankumouksellisesta islamista, -
joka taistelee ei-vallankumouksellista islamia vastaan.
Iranin ja Hamasin yhteydet eivät johdu vain käytännön syistä.
Muslimiveljeskunta on vaikuttanut Iraniin, ja Iran tuki al-Qaidaa.
Iranilla on varmaankin suhteita myös Isisiin.
Eivät shiiat ja sunnit aina ole vastakkain.
Tietysti Iranin on helpompi tehdä yhteistyötä Hizbollahin kanssa, -
mutta he toimivat myös palestiina- laisten kanssa, jotka ovat sunneja.
Vastakkain ovat siis vallankumous ja nykytilanne.
Mainitsen erään asian Tohtori Pardon sanojen tueksi.
Kävin Teheranissa vuonna 1977, kaksi vuotta ennen vallankumousta.
Iranilla oli tuolloin vielä suhteet Israeliin, -
vaikka yleinen mieliala oli Israel-vastainen.
Liityin amerikkalaisryhmään, jolle esiteltiin Iranin kulttuuriperintöä.
Eräs tietämätön turisti kysyi viattomasti oppaaltamme: -
"Miksi te arabit..."
Opas korjasi: "Emme ole arabeja!"
"He ovat alempiarvoisia. Me olemme ylivertaista rotua."
Iranilaisten mieliin on syöpynyt käsitys ylivertaisuudesta -
arabeihin nähden.
He vain käyttävät arabeja hyödykseen.
Yhtä hyvin he voisivat liittoutua Israelin kanssa arabeja vastaan.
Kerron erään mielenkiintoisen tapauksen -
joka kuvastaa hyvin Iranin vallankumouksen filosofiaa.
Sekin löytyy iranilaisista oppikirjoista.
Se on verrattain tunnettu kertomus.
Iranin ja Irakin sodan aikaan -
iranilaisilla ei ollut välineitä joen ylittämistä varten.
He keksivät käyttää lapsia joen ylittämiseen.
Nykyäänkin oppikirjoissa kerrotaan, -
että 36 000 lasta uhrasi henkensä vallankumoukselle.
Ylivertaisuuden käsite johtaa tietynlaiseen kiihkoon.
Saudi-Arabia ei ole samanlainen.
Se on kylläkin tuottanut wahhabismin ja salafismin, -
ja monet saudit kannattavat radikaaleja agendoja.
Saudi-Arabiassa on vain 30 miljoonaa asukasta, mutta sillä on liikaa rahaa.
Se mahdollistaa hallinnon ulkopuolisen rahoituksen militioille.
Saudihallinnon pyrkimykset ovat erilaiset.
Se ymmärtää, että jos se ei taistele sunniradikaaleja vastaan, -
sen kohtalo on sama kuin Irakin tai Syyrian.
Siksi heidän täytyy taistella radikalismia vastaan.
Seuraava aihe on alueelliset liittoumat.
Esimerkiksi Yhdistyneet arabiemiraatit ja Arabiliitto -
ovat julistaneet tukevansa Saudi-Arabiaa.
Esimerkiksi Irak on ilmoittanut tukevansa Irania.
Miten tämä kahtiajako toimii?
Saudi-Arabia johtaa sunnileiriä, mutta kaikki eivät pidä siitä.
Egyptin mieltymykset vaihtelevat. Qatar on enemmän Iranin puolella.
Arabiemiraateilla on aineellisia intressejä Iranin suuntaan.
Kuwait ja Bahrain tietysti tarvitsevat Saudi-Arabiaa, -
koska niillä on vähemmistöhallinto.
Mitä tulee Iranin leiriin, -
Iranin ongelma ei liity niinkään sen hegemoniapyrkimyksiin.
Lähi-itä oli tuhat vuotta turkkilaisten alaisuudessa, ja iranilaisten myös.
Yleensä se hyväksyttiin.
Olivathan hallitsijat kuitenkin muslimeja.
Iranin ongelma on, että se rikkoo kaiken, mihin se koskee.
USA voitti 8 vuotta kestäneen sodan Irakissa.
Irak piti vaaleja ja vei öljyä, ja kaikki oli hyvin.
Sitten Iranin tehtäväksi annettiin jatkaa työtä, -
ja seurauksena oli sisällissota.
Samoin on käynyt Syyriassa ja Jemenissä, -
puhumattakaan 18-vuotisesta Libanonin ja Israelin sodasta.
Vuonna 1983 Israel allekirjoitti rauhan- sopimuksen Libanonin kanssa, -
mutta sitä ei vahvistettu Iranin takia.
Etelä-Libanonissa ja Syyriassa ihmisiä kuolee vielä tänäänkin Iranin takia.
Miksi ihmeessä libanonilaiset menevät sotimaan Syyriaan?
Iranilaiset eivät johda selvästi, vaan manipuloivat.
Tohtori Pardo mainitsi Iranin vallanperimyskysymyksen.
Khamenein vuodet ja ehkä kuukaudet ovat luetut.
Huhujen mukaan hänellä on vakava syöpä.
Jossain vaiheessa huhut toteutuvat väistämättä.
Edessä on kysymys hänen seuraajastaan.
Ei ole kyse vain henkilöstä, vaan myös ryhmästä.
Onko se joku, jolla on yhteyksiä Vallankumouskaartiin, -
vai onko se joku "maltillinen" tai pragmaattinen.
Myös Saudi-Arabialla on edessään kysymys vallanperimyksestä.
Mohammad bin Salman on vara- kruununprinssi ja puolustusministeri.
Hän on nähtävästi nyt maan kantava voima.
Hän kulkee maailmalla kuin ulkoministeri.
Tuleeko hänestä uusi Saudi-Arabian hallitsija, -
vai tuleeko Saudi-Arabiasta taantumuksellinen?
Naiset eivät saa edes ajaa autoa Saudi-Arabiassa.
Mihin se maa on menossa?
Nämä kaksi vallanperimyskilpaa tapahtuvat yhtä aikaa.
Aika alkaa olla vähissä.
Tohtori Boms, miten uskotte tämän kriisin kehittyvän?
Näiden kahden maan vallanperimyskiistoista pääsemme -
koko Lähi-idän vallanperimyskiistaan.
Kenestä tulee Lähi-idän johtava voima?
Taistelussa on kaksi selvää rintamaa.
Iranin akseli on vallankumouksellinen.
Sitä johtavat radikaalit shiiamuslimit.
Saudi-Arabian linja vaikuttaa edistyksellisemmältä.
Kysymys kuuluu, kuka saa ulkopuolista tukea.
Arvioiko USA:n uusi presidentti uudelleen sitä politiikkaa, -
joka on tehnyt Iranin käytöksen mahdolliseksi.
Lähi-idän tapahtumien ennustaminen on vaikeaa.
Se on vielä pitkään turvaton alue.
Hyviäkin merkkejä on, mutta paljon huonoja.
Täällä on väkivaltainen kulttuuri, -
vaikka miljoonat kaipaavat demokratiaa ja hyvinvointia.
Tämän asian kanssa täytyy elää vielä pitkään.
Entä Saudi-Arabian ja Iranin dynamiikka?
Kun Iranissa on ollut asiantuntija- neuvoston ja majlisin vaalit, -
26. helmikuuta, -
uskon hallituksen ja Khamenein haluavan rauhoittaa konfliktia -
talouden elvyttämiseksi.
Se jää kuitenkin nähtäväksi.
Tällä viikolla Obama piti viimeisen Kansakunnan tila -puheensa.
Hänellä on enää runsas 9 kuukautta varsinaista valta-aikaa.
Hänellä on tietyt tavoitteet Lähi-idässä.
Hän tahtoo sopimuksen Syyriaan ja voiton Isisistä.
Uskotteko Saudi-Arabian ja Iranin konfliktin tuovan ongelmia?
Kyllä. Siksi Obama ja Putin tulevat painostamaan -
Irania ja Saudi-Arabiaa jonkinlaiseen lähentymiseen.
He eivät halua sen häiritsevän näitä pyrkimyksiä.
Kiitos, tohtori Boms, herra Oren ja tohtori Pardo!
Kiitos katsojille, näkemiin ensi viikkoon!
Olet juuri katsonut Jerusalem studio -ohjelman.
Mikäli ohjelma oli sinusta antoisa, voit tukea Heaven TV7 Jerusalemia.
Soita 0600-10077 tai käytä ruudun viitenumeroa.
Lahjoittaa voi myös PayPalin kautta.
Lahjoituksesi mahdollistaa Jerusalem studion.
Suomennos: Hannele Lehtoranta