Shalom! Tervetuloa Jerusalem studioon.
Kun Gazan sota, eli israelilaisittain operaatio Suojakallio, -
päättyi Egyptin välittämään tulitaukoon, -
alueen tuho jätti noin 100 000 ihmistä kodittomaksi.
Humanitaarinen kriisi on käsillä.
Gazan tilannetta on pyritty helpottamaan kansainvälisesti.
Kairossa pidettiin yhteinen kansainvälinen lahjoituskonferenssi, -
jolla tuetaan Gazan jälleenrakennusta.
Konferenssissa maat lupasivat tukea asiaa noin 5,4 miljardilla dollarilla.
Gazan tilanteesta ja jälleenrakennuk- sesta keskustelevat kanssamme -
Khaled Diab, egyptiläinen kirjailija ja toimittaja. Tervetuloa. - Kiitos.
Tervetuloa myös Owen Alterman, -
kansainvälisen turvallisuuden laitoksen stipendiaatti. - Kiitos.
Ja tietysti analyytikkomme Mati Shoshani.
Kiitos, että tulit. - Mukava olla täällä.
Kysyn ensin sinulta, Mati. Näyttää siltä, että pyrkimyksiä ja puhetta -
on riittänyt siitä, miten kansainvälinen yhteisö tahtoisi auttaa -
kotinsa menettäneitä palestiinalaisia.
Lahjoittajakonferenssin jälkeen avautui myönteisiä näkymiä: -
5,4 miljardia dollaria luvattiin jälleenrakennustyöhön.
Miksei sitä nähdä konkreettisesti?
Kuten mainitsit ohjelman alussa, -
viime kesän sota jätti Gazaan valtavaa tuhoa.
Muistutan, että Gaza on erittäin tiheään asuttu alue. Se pitää muistaa.
Tuho oli laajaa. Kaupunkisodassa tulee paljon tuhoa rakennuksille.
Ne on rakennettu niin lähekkäin.
Moni alue vahingoittui syvästi tai vakavasti viime kesänä.
Gaza on suljettu alue. Israel ja Egypti ovat sulkeneet sen.
Hyödykkeiden liikkuminen rajan yli on rajoitettu ― etenkin Gazaan päin.
Hyödykkeet eivät virtaa vapaasti Gazaan. Myös resurssit ovat rajalliset.
Mitä kansainväliseen apuun tulee, näin on käynyt ennenkin.
Lähes joka konfliktin jälkeen pidetään globaali tai arabihuippukokous, -
jonka tavoite on auttaa jälleenrakentamisessa, taloudessa, -
ruuassa tai mitä milloinkin tarvitaan.
Yleensä vain pieni osa luvatusta rahasta päätyy perille. Näin on nytkin.
Sitä mutkistaa entisestään se, että Gaza on suljettu alue.
Sitä rajoitetaan, mitä materiaaleja ja miten paljon Gazaan päästetään.
Herra Diab, keskustelimme ennen ohjelmaa siitä, -
minkä YK:kin julkaisi, -
että 26,8 prosenttia luvatusta avustuksesta on jo päätynyt Gazaan.
Iso osa on materiaaleja vahingoit- tuneiden talojen kunnostukseen.
144 000 taloa on vahingoittunut YK:n mukaan.
Mikä tätä prosessia viivyttää?
Summa on tuntuva, mutta tähän mennessä -
yhtäkään tuhoutuneista taloista ei ole alettu rakentaa uudelleen.
Luulen, että kyse on priorisoinnista. Helpompiakin tehtäviä on.
Kodin korjaaminen on nopeampaa kuin uuden rakentaminen alusta.
Kun olemassa olevat rakenteet korja- taan, taloon voi muuttaa nopeammin.
Toinen kysymys on tarvikkeiden saanti. Sitä rajoitetaan ankarasti.
Egypti päästää Gazaan tuskin mitään.
Israel vain rajoitetusti rakennusmateriaalia.
Kolmas kysymys on lahjoitusvarat,
Maailmanpankki ilmoitti, että noin neljännes, 27 prosenttia varoista -
on toimitettu Gazaan.
Pidättyväisyys varojen siirrossa, minkä Mati mainitsi, johtuu osittain siitä, -
että kun kamerat sammutetaan, -
lahjoituksia luvanneet eivät aina lunasta lupauksiaan.
Gazassa on lisätekijänä se, -
että jotkut lahjoittajat pelkäävät konfliktin syttyvän uudelleen.
Jos uusi sota syttyy, kaikki mistä lahjoittajat ovat maksaneet -
romahtaa jälleen maan tasalle.
Lisäksi jotkut lahjoittajat ovat sitoneet avustuksensa siihen, -
että palestiinalaishallinto ottaisi ylityspaikkojen valvonnan haltuunsa.
Sekin prosessi on viivästynyt.
Eli tämäkin tekijä tässä on.
Asiassa on monta mutkikasta muuttujaa.
Herra Alterman, miten näette tilanteen kehittyvän?
Miten länsimaat, kuten Yhdysvallat ja Euroopan unioni, -
ovat olleet mukana Gazan jälleenrakennustyössä?
Länsimaissa Gazan tukemisesta on puhuttu hyvin äänekkäästikin.
Näin on. Vaikka vain noin neljännes rahasta on päässyt perille, -
suurin osa siitä on tullut USA:lta ja EU:lta.
USA on maksanut 80 % lupaamastaan, EU 40 %, -
tosin esimerkiksi Iso-Britannia on maksanut 80 %.
Kanada on maksanut koko summan. Länsimaat ovat pitäneet lupauksensa.
USA on todennut hyviä asioita, etenkin lahjoituskonferenssin aikaan -
jälleenrakennustyön ja rauhanproses- sin käynnistämisen tärkeydestä, -
jotta Gazaan saataisiin kestävä ratkaisu eivätkä konfliktit toistuisi.
Se vaatii muitakin kuin USA:n ja EU:n. Tarvitaan Fatahin ja Hamasin sopu -
ja palestiinalaishallinnon läsnäolo rajanylityspaikoilla.
Hamas saattaa joutua muuttamaan politiikkaansa.
Israel ja Qatar ovat avanneet uuden keskustelukanavan.
Palestiinalaishallinto tuntuu kokevan sen uhkana.
Kanava voi kuitenkin johtaa pitkäaikai- seen Israelin ja Hamasin aselepoon.
Sillä välin Qatar avustaa Gazan jälleenrakentamisessa.
Länsi on maksanut ja antanut myönteisiä lausuntoja, -
mutta projektin eteneminen vaatii muidenkin panoksen.
Saanko kommentoida? - Olkaa hyvä.
En tiedä tarkkoja osuuksia maksetuista avustuksista, -
mutta on tärkeää todeta, että valtaosa luvatusta avustuksesta tuli arabeilta.
Vaikka länsi on maksanut isomman prosenttiosuuden, -
se on melko pieni summa koko potista.
Se on totta.
Mati, tahtoisin kuulla kommenttisi asiasta.
Ensin tahtoisin kuitenkin saada selvyyttä siitä, -
minkä herrat Diab ja Alterman myös mainitsivat, -
että Gazan sisäisessä dynamiikassa on hankaluuksia.
Ne estävät jollakin lailla joitakin maita -
lunastamasta lupauksiaan. Selittäisitkö tätä?
Yritän selittää sitä mutkikasta tilannetta.
Gazaa hallitsee Hamas.
Useissa länsimaissa laki estää niitä -
antamasta rahaa suoraan Hamasille. Ne luokittelevat Hamasin -
terroristijärjestöksi tai terrorismiin osallistuvaksi järjestöksi.
Se estää niitä antamasta käteistä.
Ne voivat kanavoida rahan esimerkiksi avustusjärjestöjen kautta -
varmistaakseen, että raha päätyy ihmisille tai tarkoitettuun asiaan.
Toinen kysymys on jännite Gazan ja muiden välillä ja Gazan sisällä.
Hamas hallitsee Gazaa, mutta suurin osa Gazan palestiinalaisista -
on palestiinalaishallinnon hallitsemia. Siinä on jännite.
Lisäksi arabimaailmassa mainitsemanne maat, -
jotka tahtovat tai ovat luvanneet avustaa rahallisesti gazalaisia, -
pohtivat, meneekö raha Hamasille vai ei.
Tekeekö Egypti yhteistyötä Hamasin kanssa avustuksella? Se ei tahdo sitä.
Pohjalla on jännite siitä, miten ihmiset asettuvat eri agendojen kannalle.
Tilanne on siis mutkikkaampi.
Sitten on vielä Israelin ja Hamasin välinen jännite.
Israel pelkää, että rahat tai rakennus- materiaalit päätyvät Gazassa -
linnoittamiseen tai tunneleihin tai muuhun kuin kotien rakentamiseen.
Kun katsotaan koko kuvaa, jokainen painii sen ongelman kanssa.
Herra Diab.
Niin.
Gazan dynamiikka on hyvin monimutkainen, kuten jo mainittiin.
Samalla asia on hyvin yksinkertainen.
Gazassa on humanitaarinen katastrofi meneillään.
Todistin sen itse kaksi viikkoa sitten.
Sellaiset ajatukset, että poistettaisiin Gazan saarto ja lopetettaisiin sota, -
eivät ole johtaneet mihinkään. Ainoa keino...
En puhu vain arabien näkökulmasta. Maailmanpankki on todennut, -
että vallitseva tila on kestämätön.
Käytännössä päätekohta on se, -
että Gazan saarto pitää poistaa, -
koska se on haitallinen gazalaisille, Israelille ja Egyptille.
Tapasin paljon tavallisia gazalaisia, -
jotka ovat jo enemmän kuin epätoivoisia.
Tapasin miehen, joka opiskeli mate- matiikkaa yliopistossa sotaan asti.
Hän joutui keskeyttämään opinnot tukeakseen perhettään.
Hän yrittää tukea perhettä hajottamalla rauniokiveä -
ja myymällä sitä teolliselle murskaajalle, joka tekee siitä soraa.
Aasin kulujen jälkeen hänelle jää päivässä käteen 5―6 dollaria -
10―12 tunnin työpäivästä paahtavassa auringossa.
Kysyin häneltä, onko hän menettänyt toivonsa.
Hän sanoi, ettei toivoa ollut alkuunkaan.
Tällaista tilannetta ei kukaan halua. Etenkään kun otetaan huomioon, -
että jatkuvat konfliktit Gazassa ovat luoneet -
traumatisoituneiden lasten suku- polven. Millaisia aikuisia heistä tulee?
Lisäksi on aikuisväestö.
Puhuin Gazassa psykologien ja mielenterveyshenkilökunnan kanssa.
He sanoivat, että aikuisväestössä on psyykkisten häiriöiden epidemia.
Väestö kokee kyvyttömyyttä ja voimat- tomuutta toistuvien traumojen takia.
Se ei ole vain posttraumaattista stressiä.
He kokevat, etteivät he kykene huolehtimaan rakkaistaan.
Tällainen tilanne on katastrofin ja romahduksen resepti.
Vuoden 2015 alusta -
lähes 21 800 kuorma-autoa on päästetty Gazaan.
Samaan aikaan saartoa on tiivistetty entisestään Egyptin puolelta.
Osittain niin on tehty toisinaan myös Israelin puolelta.
Siitä muodostuu eräänlainen dynamiikka, -
että joitakin materiaaleja tosiaan pääsee Gazaan, -
niin humanitaarista apua kuin rakennusmateriaaleja.
Silti näyttää siltä, ettei humanitaarisen avun piirissä edistytä.
Olen keskustellut tiettyjen ihmisten kanssa Gazassa.
Jotkut heistä ovat anonyymeinä maininneet, -
että avustus kyllä tulee Gazaan, -
mutta se takavarikoidaan ja myydään uudelleen -
Gazan sisäisen rahoituksen takia.
Miten näet tämän dynamiikan?
Ensinnäkään kuorma-autojen määrä ei kerro vielä mitään.
Sitä pitää verrata siihen, montako rekkaa tarvittaisiin ylläpitämään -
Jerusalemia ja Tel Avivia yhteensä. Ne vastaavat Gazan asukaslukua.
Toinen asia on tuhon määrä.
Gazassa on nähtävillä tuhon geologinen historia.
Vuonna 2014 ennen kesän sotaa siellä oli vielä vanhoja tuhoja, -
joita ei ollut korjattu kokonaan.
Vielä varhaisempiakin kerroksia nähdään.
Esimerkiksi Gazan lentokentän rau- niot. Se on nyt kamelien laidunmaata.
Vielä yksi asia on saarto. Se on tuhonnut Gazan talouden.
Katsotaan Maailmanpankin julkaisemia tilastoja.
Gazan talous on nyt neljänneksen siitä, mitä se oli ennen saartoa.
Ennen saartoa gazalaisista suurin osa oli omavaraisia.
Nyt noin 80 prosenttia gazalaisista on riippuvaisia jonkinlaisesta avusta.
Puhutteko ajasta ennen vuotta 2005? Mistä vuodesta puhutte?
Tarkoitan saartoa... - Vuodelta 2014?
Ei, tarkoitan Hamasille asetettua saartoa vuodelta 2006.
Työttömyysaste on maailman korkein: 43 % ja nuorista 60 %.
Minusta nämä kertovat enemmän kuin kuorma-autojen lukumäärä.
Pääluvun mukainen bruttokansantuote -
on nyt 30 % alhaisempi kuin vuonna 1994.
Tämä herättää kysymyksen teille, herra Alterman.
Miten kansainvälinen yhteisö näkee tilanteen?
Tällä hetkellä -
Hamas kiistelee Islamilaisen jihadin jäsenten kanssa.
Nämä tukevat ISIS-järjestöä -
ja ovat yrittäneet vallata joitakin Gazan alueita.
He yrittävät myös provosoida Hamasia paikoitellen.
Miten länsimaat huolehtivat siitä, -
että materiaalit päätyvät sinne, minne he tahtovat?
Ja mitä vakuuksia ne vaativat jatkaakseen avustusmaksuja?
Se on monimutkainen palapeli.
Sodan jälkeen perustettiin koneisto, jonka piti tehdä asiasta läpinäkyvää.
Palestiinalaishallinnon piti tulla Gazaan valvomaan sen tilannetta.
Niin kansainvälinen yhteisö ei olisi tekemisissä Hamasin tai salafistien -
vaan Ramallahin viranomaisten kanssa. Niin ei ole käynyt, -
koska Hamas ei sitä tahdo, mikä oli todennäköistä.
Vaikka heillä on yhtenäishallitus? - Niin.
Hamas valtasi Gazan ja otti sen haltuunsa.
Sitä ei kiinnosta luovuttaa aluetta kellekään.
Palestiinalaishallintokaan ei vaikuta kiinnostuneelta palaamaan Gazaan.
Gaza on sekaisin kaikista jo mainituista syistä.
Tahtooko palestiinalaishallinto ottaa vastuun tilanteen korjaamisesta?
Vai onko se tehtävä, johon tarttuminen ei ole heidän intressinsä?
Kansainvälisessä yhteisössä on selvä ajattelumalli, -
joka nähdään Maailmanpankissa ja John Kerryn viime syksyn sanoissa.
Humanitaarinen kuntoutus ei riitä.
Tarvitaan suunnitelma Gazan taloudellisesta horisontista, -
jotta päästään vähintään takaisin 1990-luvun tilanteeseen.
Ei sillä, että Gazan talous koskaan olisi ollut kukoistava.
Valvonnan lyhyen aikavälin ongelmien takia tavoite on vaikea.
Sitä on ehkä pahentanut, tai paran- tanut, salafistien aiheuttama haaste.
Toisaalta se tekee Gazan tilanteesta epävakaamman, -
ja se itsessään tekee valvonnasta vaikeampaa.
Toisaalta se on luonut Hamasille ja Israelille yhteisen intressin.
Se voi olla viime viikkoina kuultujen asioiden taustalla siitä, -
miten Qatar toimii Israelin ja Hamasin välillä.
Tarkoitus on pistää liikkeelle Gazan jälleenrakennusprosessi -
ja mahdollisesti pitkäaikainen aselepo, -
niin epätodennäköiseltä kuin se nyt näyttääkään.
Mati, tahtoisin kuulla kommenttisi -
etenkin tästä vakavasta tilanteesta, jota herra Diab kuvaili meille, -
sekä kansainvälisen yhteisön jossakin määrin oikeutetusta huolesta -
antaa rahaa Gazan tilanteisiin. Miten näet asian?
Gazan talous ei ollut hyvässä kunnossa ennen sotaakaan.
Palestiinalaishallinto ja Hamas -
ovat jyrkästi ulkomaisen rahoituksen varassa, eniten länsimaiden.
Se ei ole uutta vaan se on jatkunut Oslon sopimuksesta asti 90-luvulta.
Se on ensimmäinen muistettava asia.
Sanot, että konflikti vaikuttaa talouteen. Niin vaikuttaa, -
mutta ei sillä tavalla kuin länsimaissa.
Kun sota päättyy, tehtaat jatkavat toimintaa. Se ei mene niin Gazassa.
Monia tehtaita ei ole ollut pitkään aikaan.
Teollisuus on muutenkin ollut vähäistä.
Gazalaisia rahoitetaan yleisesti ottaen paljon.
Se pahentaa asiaa. Vielä pahemmaksi gazalaisille asian tekee se, -
että koko Lähi-idän tapahtumien valossa -
on vaikeaa keskittyä vain Gazaan.
Kun mietitään... Antakaa minun kertoa ajatus loppuun. - Odottakaa hetki.
Egyptin hallituksella on paljon kotimaan ongelmia etenkin Siinailla.
Se on ottanut etäisyyttä Gazaan kotimaan ongelmien takia.
Sillä ei ole tahtoa auttaa gazalaisia.
Sama pätee arabimaihin. Niillä on omat sisäiset ongelmansa.
Halua muuttaa Gazan tilannetta ei ole paljoa. Eri asiat yhdessä vaikuttavat.
Herra Diab, tahtoisin kuulla vastauksenne tähän.
Selittäisittekö myös Egyptin Abdel Fattah al-Sisin hallinnon -
suhtautumista Gazaan ja erityisesti Hamasiin?
Egyptiläisissä tuomioistuimissa oli pyrkimyksiä määritellä -
Hamasin aseellinen siipi eli Izz al-Din al-Qassam -prikaatit -
terroristijärjestöksi Egyptissä.
Se tavallaan teki Gazasta -
Egyptin puolelta entistäkin tiiviimmin suljetun.
Selittäisittekö tätä? Aikaa ei ole jäljellä niin paljoa kuin tahtoisimme.
Egyptin ja Gazan välinen dynamiikka -
on huonontunut merkittävästi.
Se perustuu moniin myytteihin ja puolitotuuksiin.
Esimerkiksi yksi myytti tai puolitotuus on se, -
että Hamas olisi jotenkin Siinain kapinan takana.
Egypti ei ole esittänyt todisteita näiden väitteiden tueksi.
Toiseksi väite ei kestä järjen valossa.
Hamas tahtoo säästää ne aseet, mitä sillä on, -
yhteenottoihin Israelin kanssa.
Sen lisäksi Siinailla on omat kotimaiset ja luontaiset ongelmat, -
jotka aiheuttavat tilanteen.
Egyptin viranomaiset painavat pään pensaaseen -
eivätkä käsittele Siinain perimmäisiä ongelmia -
vaan syyttävät ulkoista salaliittoa.
Sillä tavalla koetetaan myös oikeuttaa -
Muslimiveljeskunnan vaino, jolla osoitetaan, -
että taustalla on ollut ulkomainen jihadistinen juoni.
Se on herättänyt naurettavan ajatuksen, -
että Hamas olisi juoninut vankilapaon, -
jossa Mohammed Mursi pääsi poliittisesta vankeudesta.
Egypti esitti nimiä mukana olleista Hamas-jäsenistä, -
mutta he olivat jo kuolleet ennen kuin Mursi pääsi ulos.
Edes faktoja ei tarkistettu.
Tahtoisin vielä keskittyä humanitaariseen apuun.
Egypti välitti neuvottelut Gazan jälleenrakentamisesta.
Hamas on Muslimiveljeskunnan haara, -
ja Egypti pitää veljeskuntaa terroristijärjestönä.
Onko se yksi pääsyistä, -
jotka estävät Egyptiä ja arabimaita avustamasta Gazaa humanitaarisesti?
Ehdottomasti. Hamas on Muslimiveljeskunnan haara -
mutta silti itsenäinen järjestö.
Siitä todistaa se, että kun Mursi pääsi presidentiksi, -
hän kiristi Gazan saartoa eikä löysännyt sitä.
Hamasin viranomaiset olivat -
täysin närkästyneitä asiasta siihen aikaan.
Mursi jatkoi Mubarakin käytäntöjä ja lisäsi niitä.
Tunnelien tuhoaminen alkoi Mursin aikana.
Mutta Egypti tahtoo tuhota Hamasin. - Yksi lause.
Palestiinalaishallinto tahtoo heikentää Hamasia.
Israel on muuttanut mieltä hieman, -
koska Hamasin korvaaja voisi olla vielä pahempi.
Israel tahtoo myös tuon kolmion osana Hamasin pois.
Herra Alterman, näkemyksenne tästä? Teillä on puolitoista minuuttia aikaa.
Tartun Matin mainitsemaan asiaan.
Kansainvälisen yhteisön agenda Lähi-idässä on täpötäynnä.
Koska Gazan tilanne ei ole enää otsikoissa, -
se lienee ihmisluonnon tai ainakin politiikantekijöiden luonnon mukaista -
keskittyä huomattavampiin uhkiin, kuten ISISiin ja Iranin neuvotteluihin.
Gazan tilanne on vajonnut taustalle.
Kuten Saksan ulkoministeri Stein- meier sanoi vieraillessaan Gazassa, -
Gaza on ruutitynnyri.
Koska tilanne ja jälleenrakennus ovat edistyneet niin heikosti, -
se tulee varmasti kansainväliseen agendaan ennemmin tai myöhemmin.
Mati, loppukommenttisi. - Kaikki tuntuvat väsyneen asiaan.
Välitän gazalaisista, mutta Lähi-idässä tapahtuu tällä hetkellä paljon.
Media huomioi asiat rajallisesti.
Lähes joka kesä palataan siihen, että konflikteja on ja pitää taas maksaa.
Taas syytetään eri osapuolia. Ihmiset tahtovat nähdä tilanteen päättyvän.
He ovat menettäneet innon muuttaa asioita.
Toivottavasti joku tarttuu asiaan.
Kiitos. Herra Khaled Diab, tämä oli ilo.
Herra Owen Alterman, kiitos teille. Mati, tämä oli ilo.
Kiitos katsojille. Nähdään ensi kerralla.
Suomennos: Maija Tuukkanen