STUDIO JERUSALEM
Shalom och välkomna till Studio Jerusalem!
Under årens lopp har Ryssland inverkat i Mellanöstern.
Det har berott på landets mål att få inflytande i världen -
men även av ekonomiska skäl.
Det senaste året har Ryssland investerat i Mellanöstern.
De har fått till stånd ett avtal i Syrien och verkar även i Iran.
Idag har vi besök av dr Olena Bagno-Moldavsky -
som forskar vid institutet för nationell säkerhet (INSS).
Välkommen även Yitzhak Brudny.
Han är expert på politisk vetenskap vid Herbrew University.
Välkommen Mati Shoshani från TV7.
Jag inleder med att fråga er, professor Brudny:
I vilken utsträckning inverkar Ryssland på Mellanöstern?
Rysslands inblandning är bland annat militär.
Ryssland säljer främst vapen till Mellanöstern.
Dessutom står Ryssland bakom den syriska regimen.
Landet kämpar även emot sanktionerna på Iran.
Håller ni med, dr Bagno?
Javisst. Ryssland är inblandad i Mellanöstern.
Sergei Lavrov och utrikesministern i Jordanien träffades igår.
Även Bogdanav och Mustafa har haft ett möte.
Margelov i sin tur träffade Irans ambassadör.
Det finns många delegationer mellan Ryssland och Iran.
Under förra året fanns det 200 delegationer.
Jag vill gå ett steg tillbaka.
Rysslands inblandning rör ekonomi, politik och historia.
Den militära och politiska aspekten är viktig.
Men jag vill fokusera på det ekonomiska intresset.
I Ryssland anser man att det är en viktig aspekt.
När vi talade innan programmet -
sa ni att Rysslands intresse kan vara ekonomiskt.
Ändå är landet ingen stormakt.
Hur mycket kan Ryssland gynnas rent ekonomiskt av Mellanöstern?
Det beror på vad du menar. Ryssland vill ha höga oljepriser.
Det är en stor exportvara.
Så länge priserna är höga vill de samarbeta med oljeländer.
Det är viktigt för dem.
De vill inte ha någon kris som påverkar oljepriserna.
Det är en av aspekterna.
En annan av aspekterna är försäljningen av vapen.
Algeriet köper näst flest vapen av Ryssland.
23 % av försäljningen är riktad mot Algeriet.
Ryssland har exporterat vapen till Mellanöstern.
Det är viktigt för Ryssland.
De andra aspekterna är inte lika viktiga.
Förutom Israel är inga länder i Mellanöstern högteknologiska.
Kan du berätta om Rysslands inblandning i Mellanöstern, Mati?
I det här programmet har vi behandlat förändringar.
Rysslands inblandning är en av förändringarna.
Maktstrukturen i Mellanöstern och särskilt kring havet -
har förändrats. Innan fanns tydliga regeringar.
Nu har nästan alla länder genomgått revolutioner.
Maktskiftet beror bland annat på att Ryssland är inblandad igen.
Ryssland har alltid haft inflytande i Mellanöstern.
Det är inte politiskt korrekt, men de är översittare.
De har haft inflytande utanför satellitländerna.
Om man följer nyheterna -
så ser man landets inflytande i Syrien, Iran och Egypten.
Vapenavtalet med Egypten har inte genomförts än.
Hur som helst har Ryssland återvänt till Mellanöstern.
Det beror förstås delvis på att USA har backat.
Det här är intressant. Vad anser ni dr Bagno-Moldavsky?
Den arabiska våren har rört till många länders Mellanösternpolitik.
Kan Ryssland återställa -
sin historiska betydelse efter den arabiska våren?
Jag håller med om att Ryssland försöker -
bli gynnad av den nya situationen.
Jag skulle dock inte ta stormaktsdiskussionen.
Det är västvärldens missuppfattning.
Ryssland försöker inte bli stormakt igen.
Ryssland antog pragmatisk hållning på 90-talet.
Det som påbörjades av Jeltsin fortsatte Putin att bygga på.
Medvedev sa det i sitt tal i Kairo.
Ryssland behöver inte vara Mellanösterns vän -
eftersom 20% av befolkningen är muslimer.
Jag skulle säga att deras politik har fungerat.
Rysslands utrikespolitik i Syrien har varit framgångsrik.
Ryssland drar nytta av alla situationer i Mellanöstern.
Håller ni med om det?
Ryssland försöker öka sitt inflytande.
Men USA har funnits här längre och har större ekonomisk inverkan.
Ryssland kan inte erbjuda Egypten 3 miljarder dollar.
De kan inte charma befäl som är utbildade i USA.
Ryssland letar egentligen bara efter möjligheter.
Det går inte att å ena sidan stötta Syrien -
och samtidigt försöka vara vän med Egypten.
Det går inte eftersom Egypten har andra intressen.
Jag håller med om att den pragmastiska hållningen -
började när Primakov blev utrikesminister 1996.
Ryssland började då i någon mån att återställa sin forna status.
De har allierade som Syrien och vissa länder i Nordafrika.
Ryssland har möjlighet att få mer inverkan.
Ni talade om motstridig politik -
från Rysslands sida.
På vilket sätt kan man gynnas av en sådan situation?
Är man inte rädda att förlora inflytande i något av länderna -
för att det finns en konflikt?
Det är ett vågspel.
Man tror att om Assad kan vinna över rebellerna -
så återgår arabländerna till sin gamla politik.
Då kan Ryssland försöka skriva avtal med länderna.
Jag anser inte att det är pragmastiskt.
Det finns ingen plan på lång sikt.
Man vill återställa en del av inflytandet.
Ryssland verkar gå in i strid och se vad som händer.
Ryssland har begränsade resurser.
De kan inte slänga ut pengar som på Sovjetunionens tid.
USA köper inflytande i Mellanöstern.
De bistår med pengar till Israel och Egypten.
Jag ställer den här frågan till er, dr Bagno-Moldavsky.
Vi ska prata om Rysslands inblandning i avtal.
De har visserligen inga pengar med de förbättrar BNP för andra.
Har Ryssland intresse av -
att förbättra vissa handelsavtal?
Absolut.
Man underskattar Rysslands ekonomiska intressen.
Det är ett krig om oljeledningar.
Ryssland utvecklar systemet i sydlig riktning.
Det finns åtminstone fyra motstridiga projekt.
En ledning ska korsa Kaspiska havet.
Ingen har börjat bygga men man planerar det.
Ryssland försöker kapitalisera.
Ryssland bygger upp ett rykte för att kunna -
gynnas ekonomiskt.
Ryssland vill bland annat förnya Irans kärnvapenprogram.
Man har uttalat sig om det.
Ett annat exempel är att satsa på Syrien.
-Vilka ska genomföra det? -Ryssland.
Om man förbättrar sin politiska ställning i Syrien -
så kan man inverka på Iran.
Då kan Ryssland och Iran stoppa projektet i Kaspiska havet.
Det skulle i sin tur leda till ekonomisk vinst.
Det är lätt att fastna i Mellanöstern.
Men om man granskar Ryssland -
så handlar det om ekonomiska utmaningar.
Det är inblandade i Ukraina och Georgien.
Alla relationer västerut -
handlar om vilka som köper gas av dem.
Det är en viktig del.
Du nämnde ekonomiska stormakter.
Det talas om Kina, Ryssland och USA.
Ryssland är ett u-land som försöker vara i-land.
Deras ekonomi är förstås stor.
Men invånarantalet minskar och de har fått kämpa.
Putins stöd minskar på grund av ekonomin.
Politik och ekonomi går hand i hand.
Putin har spelat med de stora aktörerna.
Ryssland är på samma nivå -
som USA, Tyskland och Storbritannien.
Det innebär rubler eller dollar för alla andra.
- Professor Brudny? - Putin kan spela sitt spel.
Men han har inte samma spelplan.
Ryssland är världens tionde största ekonomi.
Ett land som säljer energi är beroende av köpare.
Ryssland är sårbar om ingen köper deras gas.
Putin försöker spela sitt spel klokt.
Han vill skydda det som var Sovjets intressen.
Ukraina är den största bedriften.
Om det sociala ansvaret i Ryssland växer -
samtidigt som inkomsterna av olja inte ökar -
kommer man att förlora upp till 70 miljarder per år.
Man behåller sin makt genom att upprätthålla ordning.
Men den ställningen är oerhört hotad.
Hur långt är Ryssland villigt att gå -
för att återfå sin ställning som stormakt i världen?
Eller är de nöjda med halvfulla glas?
Putin blev tillfrågad om det här för ett par år sen. Han sa:
"Ni får veta när vi kommer dit."
Ryssland har inte nått dit än.
Landet har inga förutsättningar att bli stormakt.
Det beror både på ekonomin och demografin.
Men Ryssland drar nytta av Mellanöstern -
för att återfå sin politiska ställning.
Mellanöstern är ett billigt diplomatiskt verktyg.
Ryssland behöver inte uppfylla nåt.
Man förväntar sig resultat för att USA är närvarande.
Ryssland vill se förhandlingar mellan Israel och Palestina.
De är inte intresserade av resultaten.
Så här fungerar Ryssland i Mellanöstern.
De vill vara närvarande och agera medlare.
De vill vara opartiska.
De vill slippa förbinda sig.
Professor Brudny, jag vill ställa en fråga till er.
Ni nämnde USA:s närvaro.
Försöker Ryssland begränsa USA:s inflytande?
Ryssland har en militärbas i Latakia i Syrien.
Agerar Ryssland som svar på USA:s handlingar?
Deras utrikespolitik går ut på att reagera på västvärlden.
De har ingen särskild målsättning.
Från 1990-talet har Ryssland försökt hindra USA -
från att vara ensam stormakt.
Det är därför de har allierat sig med Kina.
Att stoppa USA i Mellanöstern vore således en stor bedrift.
Ryssland vill alltid ha Kina som sin allierade.
De väljer alla situationer -
som minimerar USA:s inflytande.
Det skulle vara en positiv bieffekt.
Men Rysslands politik är väldigt pragmatisk.
Därför tror jag inte att de har det på sin agenda.
De försöker bli gynnade men det är nog ingen strategi.
De försöker ta tillfället i akt att hindra USA.
Jag vill inte jämföra det här med Kalla kriget.
USA:s utrikespolitik handlar om mänskliga rättigheter -
och att främja frihet.
Ryssarna anses traditionellt sett vara deras motsats.
Situationen i Ryssland är precis tvärtom.
Putin har uttalat sig emot minoriteter.
Han har bland annat stoppat icke-statliga organisationer.
Rysslands närvaro i Mellanöstern överskuggar inrikesfrågorna.
Om Ryssland skulle ha makt -
skulle världen undra vad som händer inrikes.
Om ekonomin kombineras med politik -
så försöker man vända blickarna bort från inrikespolitiken.
Det genererar pengar och minskad press om ämnet.
Vilka intressen har Ryssland i Israel?
Ryssland har flera intressen.
Det handlar om vår tekniska kunskap.
En stor del av invånarna här talar ryska.
2007 sa Putin att han hade 1 miljon landsmän här.
Dock har merparten av dem kommit från Ukraina.
Putin vet inte hur han kan utnyttja det.
Parterna har bra handelsförhållanden.
Ryssland vet om att Israel är allierad med USA.
Man skulle vilja vara medlare i konflikten.
Därför erkänner man inte Hamas som terrororganisation.
På så sätt skulle Ryssland kunna tala med båda parter.
Det kunde Sovjetunionen inte göra.
Sovjet hade ingen diplomatisk relation till Israel.
De kan agera medlare.
Trots att Netanyahu och Lieberman har möten i Moskva -
sker det viktigaste i Washington.
Den här frågan är till er, dr Bagno-Moldavsky.
Netanyahu har varit i Ryssland den senaste tiden.
Det hände efter att USA stängde dörren -
efter förhandlingarna i Genéve med P5-länderna.
Vad har Ryssland ansett -
om att Israel vänder sig till dem istället för USA?
Jag anser inte att Ryssland ser det så.
Israel ber Ryssland om stöd i en enskild fråga -
som rör kärnvapen i Iran.
Jag tror inte att ryssarna föreställer sig -
att de skulle kunna ersätta amerikanerna.
Om vi talar om Rysslands intressen i Israel -
så tror jag att de har lyssnat på Lieberman.
Han sa att Israel måste variera utrikespolitik.
De ska leta efter nya allierade.
Bra att du nämnde det här.
Det är egentligen Israel som satsar på Ryssland.
Den senaste tiden har Lieberman talat om -
nya allierade och tydligt refererat till Ryssland.
En granskning av vår utrikespolitik -
visar att turismministern och vår utrikesminister -
har fokuserat på de rysktalande länderna.
De har skrivit på avtal om öppna gränser.
Det har lett till ryska turister i Israel.
Det är snarare Israel som har satsat på Ryssland.
Man får inte överskatta... Ursäkta mig.
Handelsbalansen mellan länderna är 3 miljarder.
Samma siffra mellan Ryssland och EU är 340 miljarder.
Rysslands och Irans handelsbalans är 3 miljoner.
Man ska inte överskatta den ekonomiska aspekten.
Det jämnar ut sig per capita.
Jag tror att ryssar behandlar israeler på visst sätt -
för att konflikten är deras stora chans.
Deras inblandning kan leda till förändring.
För första gången i Israels historia -
är utrikesministern välvilligt inställd till Ryssland.
Han vill förminska Israels beroende av USA.
Ryssland kan fungera som motpart.
Men Ryssland och USA enas om att det är en naiv tanke.
Det är naivt.
Ryssland röstar alltid emot Israel -
i alla internationella forum.
Dessutom har vi nästan ingen Rysslandpolitik.
De stöttar Iran vad vi än säger.
Ryssland minskar inte sitt stöd till arabländerna.
Vi har misslyckats.
I korta ordalag...
Hur ser Rysslands framtid ut i Mellanöstern?
Ryssland letar alltid efter nya möjligheter.
Den arabiska våren kom som en överraskning.
Ryssland såg det som västvärldens komplott.
Den arabiska våren motsätter sig deras ideal.
Den utmanar legitimiteten med totalitära regimer.
Om sunniter och shiiter börjar kriga måste de välja sida.
Ryssland kommer då att se vad som gynnar dem.
De vill inte vara inblandade.
Vad förväntar ni er av framtiden, dr Moldavsky?
Jag tror också att Ryssland försöker anpassa sig.
De vill hitta ekonomiska fördelar såväl som politiskt övertag.
Trots det tror jag inte -
att Ryssland skulle vilja bli stormakt.
Vad är dina sista ord?
Den största förändringen sker i USA:s utrikespolitik.
De slutar finansiera oss.
Det kommer alltså att ske både stora och små förändringar.
Tack till er och TV7:s analytiker Mati Shoshani.
Tack till våra tittare. Vi ses nästa gång.
Översättning: Heaven TV7 Sverige