JERUUSALEMMA STUUDIO
Shalom ja tere tulemast Jeruusalemma stuudiosse!
Maailm on astunud uude, tehnoloogilistel avastustel, arvutitel
ja kümberkommunikatsioonil põhinevasse ajastusse.
Tehnika kiire areng on muutnud institutsioonide ja riikide juhtimist.
Uus tehnoloogia on riike lähendanud,
kuid see on esile toonud ka uusi ohte.
Peamine viimaste aastate oht on küberterrorism.
Meil on külas dr Tal Pavel,
interneti ja Lähis-Ida küberohtude ekspert,
ja Ram Levi, Yuval Neemani töögrupi vanemteadur
ning Uurimis- ja Arengunõukogu kübernõustaja. Tere tulemast!
Tervitan ka TV7 analüütikut Mati Shoshanit!
- Hr Levi, mida küber- ja küberrünnakud tähendavad?
- Küsimuse võiks jagada kolmeks:
Mis on küberruum? Mis on küberjulgeolek?
ja mis on küberrünnak?
Küberruum on inimeste loodud tehismaailm, arvutivõrk.
Internet on selle osa.
Küberjulgeolekuga püütakse kaitsta küberruumi,
eelkõige arvutiprotsesse.
Küberrünnak on rünnak arvutitesse, mis juhivad elutähtsaid protsesse.
- Dr Pavel, Iisrael on üks ohustatuimaid riike.
Kas Iisraeli ähvardavad ka küberrünnakud,
ning kui jah, siis millised riigid Iisraeli enim ohustavad?
- Võime jagada ka küberrünnakud kolme kategooriasse:
riikide, organisatsioonide ja üksikisikute korraldatud rünnakud.
Mullu räägiti sellest,
kuidas üksik Saudi häkker Omar ründas Iisraeli,
murdes sisse mõningatesse Iisraeli andmeserveritesse.
On olnud mitmeid väiteid küberrünnakutest Iisraeli vastu,
näiteks 7. aprilli Anonymuse kampaania
"Iisraeli hävitamine internetist".
Mõned riigid väidavad,
et on korraldanud Iisraeli vastu mingisuguseid küberrünnakuid.
Küsimus on selles, milles küberrünnak täpselt seisneb.
Kas need kahjustavad virtuaal- või füüsilist maailma?
Minu nägemuse järgi tekitatakse küberrünnakuga füüsilist kahju.
- Millised riigid Iisraeli enim ohustavad?
- Iisraeli ründavaid häkkereid on Lähis-Idas palju.
Gazas ja Türgis on häkkerigrupid.
Neid on ka Malaisias ja Indoneesias,
Põhja-Aafrikas ja mujal Lähis-Idas ja moslemiriikides.
- Peaministri kantseleis loodi küberrünnakute
ja küberohtudega tegelemiseks küberamet.
Olete üks selle rajajaist.
Kas Iisraelil on vahendeid küberrünnakute tõrjumiseks?
- Meil on selleks vahendid.
Iisrael hakkas kaitsma kriitilisi objekte 2002. a.
Valitsus rajas tookord andmekaitsebüroo,
mis hoolitseb näiteks elektri- ja veesüsteemide
ning Haifa lahe naftatööstuse julgeoleku eest.
Nende küberjulgeolekut parandatakse igal aastal.
Eksperdid koostasid 2011. a peaministri palvel
uued soovitused selle kohta, kuidas lisaks olulisele
kaitsta ka vähemolulisi infrastruktuure ja tsiviilsektorit.
Neidki ähvardavad küberrünakud, kuna kõik võrgud on seotud.
Üha enamad inimesed ja firmad kasutavad arvuteid.
Üks meie peamisi ülesandeid oli küberbüroo rajamine
peaministri kantseleisse.
Selle juht nõustab ka peaministrit küberjulgeoleku küsimuses.
Büroo investeerib uurimisse, ühendades tööstuse,
akadeemilise maailma ja avaliku sektori,
et arendada võitlusmeetodeid küberohtude vastu
ning jagada teavet rünnakute ja võimaluste kohta ohtude tõrjumiseks.
- Kui tihti Iisraeli vastu küberrünnakuid tehakse?
- Sõltub küberrünnakute olemusest.
Rikutud netilehekülgi näeb iga päev.
Iga päev rikutakse kümneid Iisraeli netilehekülgi.
Neist ei räägita uudistes,
kuna need on eraisikute või eraettevõtete leheküljed.
Selliseid rünnakuid toimub iga päev.
Serveri hävitamiseks mõeldud rünnakute hulk sõltub kampaaniatest,
nagu 7. aprilli kampaania.
Vahel lekitatakse andmeid.
Neid peab siiski hoolikalt kontrollima,
kuna avaldatud andmed ei pruugi tingimata tõele vastata.
Uudistes räägiti näiteks,
et avaldati 17 000 Iisraeli Facebooki konto andmed.
Ükski neist ei kuulunud siiski iisraellastele.
Uudistes räägitakse siin-seal andmebaasidesse murdmisest,
kuid märkimisväärseid rünnakuid esineb harva.
Üksnes netilehtede rikkumine on igapäevane.
- Tahaksin lisada Iisraeli kodaniku vaatenurga.
Meid hirmutatakse tihti suure küberrünnakuga,
kus lennukid kukuvad maha, elektrivõrk variseb kokku ...
Seda pole siiski juhtunud.
Ähvardused on osutunud vaid PR-trikkideks.
Rünnakud on olnud väiksed.
Serverid on ummistamisega rivist välja löödud.
Olulisi riiklikke andmeid pole kunagi lekkinud.
Pole juhtunud midagi sellisel tasandil,
nagu USAs toimunud hävitajate plaanide varastamine.
Kas see vastab tõele?
- Iisraellaste vaatenurgast on see tõsi.
Ülemaailmset seisu jälgides näeme siiski,
et mitmeid infrastruktuure rünnati juba aastate eest.
2001. aastal ähvardas üks vihane töötaja
katta Austraalia tänavad miljoni kuupmeetri solgiveega.
15-aastane Poola poiss lubas trammi teelt välja ajada,
kuna ta ei tahtnud kooli minna.
Ta oleks sisse häkkinud rööpaid kontrollivaisse serveritesse.
Pankadesse on sisse häkitud ja raha varastatud.
Brasiilias häkiti elektrivõrgustikku ja elektrikatkestus kestis nädalaid.
Tammidesse on häkitud.
- Kas seda on ka Iisraelis juhtunud?
- Seni veel mitte, kuid seda võib ette tulla.
Küberrünnak erineb teistest rünnakutest selle poolest,
et rünnak ise võib olla toimunud enne selle ilmnemist,
erinevalt näiteks raketirünnakust.
Küberrünnak võidi ette valmistada palju varem.
Sellel on aega leida pahavara või viirus,
kuid leiupäeval võib selle tõrjumiseks juba liiga hilja olla.
Vahel isegi ei teata, et on rünnaku ohvriks langetud.
Süsteemis võib olla loogikapomm, mis ootab väljast käivituskäsku.
- Kuidas nende vastu praktikas võideldakse?
- Tehnoloogia abil, andmeid analüüsides, erandeid otsides,
mõistes ründajate mentaliteeti ja sidet pahavaraga.
Vahel ehitame lõkse ehk eksitame ründajaid nii,
et ta arvab end ekslikult võrku pääsenud olevat.
Lisame andmemahtu, millega netilehed hakkama saavad,
mis kaitseb servereid rivist välja löömise katsete eest.
Peale tehnoloogiliste meetmete teeme siiski palju muudki -
koolitame töötajaid ja simuleerime rünnakuid.
Õpime eristama rünnakut võrguriketest.
Jagame infot sama sektori ettevõtete vahel,
näiteks finantssektoris, ja erinevate sektorite vahel.
Kogume ka luureandmeid,
et näha, kuidas püütakse rünnata teatud kriitilisi protsesse.
Kaardistame haavatavused juba enne nende ekspluateerimist.
- Seni on terroriorganisatsioonid kasutanud füüsilisi rünnakumeetmeid,
nagu näiteks pomme.
Kas nad hakkavad oma "vastupanus" kübervõimalusi kasutama?
- Küsimuse võiks kaheks jagada.
Kas nad kasutavad kübermeetmeid juba täna? Jah kasutavad.
Niinimetatud küberdžihaad kasutab foorumeid, netilehti
ja sotsiaalmeediat info- ja rahakogumiseks
ning ideoloogia levitamiseks füüsilise terrori eesmärgil.
Teine küsimus puudutab nn puhast küberterrorismi,
mis kasutab küberruumi loogikapommi valmistamiseks.
Me ei ela veel küberterrori ajastul,
kuna meie teada ei osale ükski terrorirühmitus kübertegevuses,
mis tekitaks füüsilist hävingut.
Operatsioonide Cast Lead ja Kaitsesammas ajal
rikuti palju netilehekülgi ja rünnati servereid.
Need polnud siiski mõeldud füüsilise kahju tekitamiseks
küberrünnaku abil. Sel tasandil me veel pole.
- Neil siis pole selleks vahendeid?
- Võib-olla pole või pole nad neid kasutanud.
Seni pole meil tõendeid,
et terrorirühmitused oleks kasutanud küberruumi
füüsilise hävingu tekitamiseks küberruumi abil.
See erineb küberdžihaadist, mis kasutab küberruumi
andmete ja raha kogumiseks
või toetajate leidmiseks oma ideoloogiale.
Need on kaks täiesti erinevat asja.
- Te mõlemad räägite hirmu levitamisest,
mis on tavaline meetod.
Mainisite Saudi häkkerit, kes kogus krediitkaardiandmeid,
avaldas need, ja paljud kaotasid seejärel raha.
Nad said küll raha hiljem tagasi.
Seda juhtub ilmselt ka tulevikus.
Kuidas sellega võidelda saab?
- Tuleb meeles pidada, mis on häkkeri eesmärk.
Ta püüab hävitada Iisraeli majanduselu,
mitte tekitada kahju Iisraeli krediitkaardifirmadele.
Tema saavutus oli väga tagasihoidlik.
Ta tekitas vaid hirmu.
Tänu sellele oleme tulevikuks paremini valmistunud,
nii et see oli meile õnnistuseks.
Sellega võib võidelda, kindlustades,
et andmebaaside haldajad kaitsevad andmeid
ja kasutavad tööriistu, mis takistavad häkkimist
ja info lekkimist võõrastele.
Seda võib teha määruste või koolituse abil.
Seda tehaksegi ja tegevuse tase kasvab pidevalt.
Me ei saa siiski kindlad olla,
et tulevikus rünnakuid ei toimu.
Kübersõja tehnoloogia ja info levivad kiiresti.
Kohanemisel kiiresti muutuva reaalsusega on omad väljakutsed.
Pidevalt otsitakse lahendusi uute haavatavuste vastu,
mis võivad tulevikus ohte tekitada.
Tuleb tuua kokku inimesed,
kellel on teadmised ja kes suudavad lahendusi arendada.
Neid peab majanduslikult toetama ja neile kiiresti infot jagama.
Tööriistu tuleb arendada võimalikult kiiresti.
- Dr Pavel, kuhu võib võimalik küberrünnak viia?
Mainisite terrorirühmituste võimalusi.
Kas küberrünnak võib halvata kogu riigi nii,
et sellest toibumine võtab aastaid?
- Muidugi. Mainitud Saudi häkkerist veel nii palju,
et minu meelest polnud see küberterrorism,
vaid lihtsalt küberkuritegu.
Ta murdis sisse mitmetele Iisraeli netilehtedele
ja sai ca 15 000 Iisraeli krediitkaardinumbrit
ja ca 400 000 iisraellase isiklikud andmed.
Ta põhjendas oma tegu sellega,
et tahtis näha neid inimesi järjekordades pankade uste taga
ja ostmas sularaha eest seadmeid, nagu näiteks arvuteid.
See polnud sabotaaž ega omanud ideoloogilisi motiive.
See polnud vägivaldne rünnak.
Ta tahtis saada vaid krediitkaarte ja iisraellaste andmeid.
See oli üksnes küberkuritegu.
- Ja ta tunnistab seda. - Jah.
Küsimuse kohta, kas riik võib kokku variseda,
võib leida näiteid lähiajaloost.
Eestis halvasid küberrünnakud peaaegu kogu riigi.
See on kaasaegne ja võrgustunud riik.
Mida enam riik sõltub küberruumist ja internetist,
kommunikatsioonist ja tehnoloogiast, seda haavatavam see on.
Kui riigi põhiinfrastruktuur, nagu elektrivõrk,
töötab arvutite ja andmevõrgu abil,
võidakse seda kahjustada ja halvata kogu riik.
Iisraeli infrastruktuuri pole sel moel veel rünnatud.
See on siiski võimalik tulevikus.
Iisraeli infrastruktuur on ohus,
kui Iisraeli vastavad ametid
pole küberrünnakuteks valmis.
- Ehk pole Iisrael seni veel piisavalt hea sihtmärk olnud.
Maailmas on rünnatud suuri panku.
Sisse on häkitud suurtesse, rikastesse ja võimastesse firmadesse.
Erinevalt enamuse arvamusest,
pole ründajaiks kodusistuvad teismelised.
Neid rahastatakse,
ja Iisraeli ründamist pole veel piisavalt palju rahastatud.
Ükski valitus või organisatsioon pole seda kasulikuks pidanud.
Suurimaid objekte ründavad suurimad häkkerijõugud
ja tugevaimad arvutisüsteemid.
Me pole sellist "investeeringut" veel ära teeninud.
- See vastab tõele küberkuritegude osas.
Raha püütakse varastada sealt, kus seda kõige rohkem on.
Seda sel juhul, kui motiiviks on raha.
Kui tegemist on luuramisega, pole see midagi uut.
Spioneerimine eksisteeris enne ja on olemas ka pärast küberruumi.
Valitsused tahavad alati teiste valitsuste järel luurata.
Vaid üksikutest spionaažijuhtumeist räägitakse avalikkuses.
Uus on aga see,
et arvutitega juhitakse kõiki eluvaldkondi.
Kõik tööstusriigid peavad endilt küsima,
kes tahavad hävitada antud riigi võime funktsioneerida.
Iisraeli puhul pole nende motiiv enamasti majanduslik,
kui just ei taheta hävitada konkureerivaid ettevõtteid,
kuid sel juhul oleks tegu kuriteoga.
Korraldajad on niisiis riigid ja terrorirühmitused.
Riigid väldivad seda, kuna seda on võimalik tõestada.
Üks küberrünnakute probleeme on, et ründajat on raske kindlaks teha.
Kui suudetakse tõestada riigi süü, võidakse talle kätte maksta
mitte üksnes küberruumis, vaid ka pommide ja hävitajatega.
Terrorirühmitustega on teine lugu.
Seni pole neil olnud keerukaks rünnakuks vajalikku infot.
See pole nii lihtne, kui võiks arvata.
Vaja on infot süsteemide tööviiside kohta
ja palju aega valmiduste arendamiseks.
Seejärel tuleb suuta neid juhtida,
teostada rünnak õigel ajal,
ja saada infot rünnaku õnnestumise kohta.
Terrorirühmitused pole nii kannatlikud.
Nad tahavad kohest verevalamist.
Pommi plahvatamine tänaval on palju kergem
kui küberrünnaku planeerimine.
- Küsiksin lõpuks teie prognoose.
Kas terroriorganisatsioonid arenevad küberterrori suunas,
või jäädakse primitiivsete terrorismimeetodite juurde?
- Nad võivad areneda selles suunas ja peame selleks valmistuma.
Kui nad arenevad,
muutuvad nad isegi küberrünnakutele haavatavaks.
Usun, et rünnakuid tehakse oluliste infrastruktuuride vastu,
erasektoris ja mobiiltelefonides.
Meie arvuteid ja infrastruktuure tuleb kaitsta.
- Dr Pavel, milline on teie prognoos?
- Tulevikus võivad terrorirühmitused ja riigid ehk koostööd teha.
Kübervalmiduseta terrorirühmitused
võivad Iisraeli või teiste ründamiseks küberruumis teha koostööd riigiga,
kellel vastavad valmidused olemas.
Nad võivad küberrünnaku Iisraeli vastu koos toime panna.
Küberterrorirühmitused võivad oma tegevuses toetuda
mõne riigi tehnoloogiale.
Tulevikus võime näha ehk selliseid kooslusi.
- Mati, üks lause.
- Fundamentaalne muutus on toimunud selles,
kuidas riigid üksteist kohtlevad ja koostööd teevad.
Hiljuti ründas Hiina USAd,
ja USA vastas sellele avaliku ähvardusega.
Riikidevaheline tegevus ja võimusuhted on muutunud.
Riikidevaheline konkurents ulatub ka digitaalmaailma.
- Aitäh saates osalemast, dr Pavel, hr Levi ja Mati!
Aitäh vaatajaile, et jälgisite seda huvitavat vestlust!
Olen Jonathan Hessen. Järgmise korrani!
Tõlge: Monika Jaaguri