JERUUSALEMMA STUUDIO
Tere tulemast Jeruusalemma Stuudiosse!
Aitäh positiivse tagasiside eest saatele!
100% sellest läheb Pekkale ja Kõikvõimsale Jumalale.
- Tänu Jumalale, mitte meile!
- Täna toetun ma taas sinu asjatundlikkusele
ja rõõmustan selle üle, et sul õnnestus taas raamat avaldada.
Sellest räägime teises kontekstis.
Jälgid kõiki meie teemasid igapäevaselt või isegi iga tund.
- See käib asja juurde.
Kui olen ära jutlustamas ega saa arenguid jälgida,
tunnen end juba ajast maha jäänuna.
Olukorrad muutuvad seal nii ruttu ja neid tuleb pidevalt jälgida,
et sealse keerulise pildiga sammu pidada.
- See viitab sealsele äärmiselt ebastabiilsele olukorrale.
Täna räägime taas Süüriast, Golanist ja nendega seonduvast.
Alustame Golanist.
Oleme kuulnud mässulistest Iisraeli piiri lähedal,
kus on üht-teist juhtunud.
Kas võiksid seda veidi valgustada ja mida on ÜRO ses suhtes teinud?
- ÜRO näib seal üsna jõuetuna.
Neil on regioonis 1000 rahuvalvajat,
kes peaksid kaitsma Iisraeli- Süüria vahelist puhvertsooni.
Nende tegevus on aga üsna jõuetu. Nad võivad vaid jälgida olukorda,
püüda osapooli rahustada ja raporteerida arengutest.
Mässulised - al-Qaeda ja uued Yarmouki brigaadid -,
ei hooli põrmugi ÜRO tegevusest,
ja röövisid ca 20 Filipiinide rahuvalvurit.
Neid hoiti mõnda aega pantvangis,
näitamaks ÜRO-le, et neil pole seal midagi teha.
Pantvangid toimetati siiski peagi elu ja tervise juures Jordaaniasse.
Selle tulemusena hakkasid teised ÜRO väed järele mõtlema.
Näiteks Kroaatia kutsus tagasi 100 rahuvalvurit.
Paljud erinevate maade rahuvalvurid otsisid kaitset Iisraelilt,
kuna Iisraeli peetakse regiooni kõige turvalisemaks riigiks.
Lahingud käivad Liibanonis, Süürias, Jordaaniasse ka ei taheta minna,
ja nii tullaksegi Iisraeli.
See on olnud peamine sealsete ÜRO vägede reaktsioon.
- Mainisid ÜRO jõuetust.
Paljud meie vaatajad ei tea, et ÜRO võib vaid arvamust avaldada,
kuid neil puudub täidesaatev organisatsioon.
- See on tõsi. ÜRO on organ, mis otsustab asju
ja väljendab oma seisukohti,
kuid neil on vaid voli liikmesriikidele soovitusi jagada.
Nad võivad mingeid käike soovitada, kuid lõplik otsus jääb liikmesriigile.
Ja nii peabki olema.
Kui ohus on maailma rahu, võib Julgeolekunõukogu
vastavalt ÜRO hartale sekkuda ja määrata sanktsioone
ning isegi sõjalisi meetmeid,
kuid sel juhul peavad nad pöörduma NATO poole,
kuna ÜRO-l endal armeed pole, armeed on vaid liikmesriikidel.
Rahuvalvamine on sellistel puhkudel olnud nende peamine tegevussuund.
- Al-Qaeda sarnaste terrorirühmituste puhul ei kehti mingid ÜRO meetmed,
kuna nad ei hooli mingitest reeglitest.
- ÜRO on seal halvas valguses oma Lääne kristliku ideoloogia tõttu
ja USA mõjuvõimu tõttu selle üle.
Ja Iisrael, terroristide peamine vaenlane regioonis,
on tugevalt USA-ga seotud.
See dramaatiline kolmnurk jätab terroristid ÜRO suhtes külmaks.
Nad järgivad omaenda reegleid ja usuvad, et neil on õigus,
kuna neid motiveerib nende endi religioon.
- Niisiis, mässulised võtsid Süüria piiril pantvangi mõned rahuvalvurid,
ja neil võib olla keemiarelvi. Mis tagajärjed sellel võivad olla?
- Sellel võib olla tõsiseid tagajärgi.
Mõnekümne ruutmeetrisel alal mängivad rolli neli riiki -
Jordaania, Süüria, Liibanon ja Iisrael.
Seis on pingeline.
Al-Qaedal välisjõuna on omad plaanid,
mis lähtuvad ekstremistlikust vahabismist,
mis järgib islamistlikke maailmavallutamise ideid.
Nad võitlevad kõigiga, kes nendega ühel nõul pole.
Neil on Liibanonist saadud massihävitus- ja keemiarelvi,
bioloogilisi lõhkepäid ja granaate, ning lühimaa õhutõrjerakette.
Hezbollah'l ja Süüria armeel on samasuguseid relvi.
Kui nad neid kasutama hakkaksid, muutuks olukord kriitiliseks.
Kaart näitab olukorda regioonis
ja stsenaariumit, kus Damaskuses plahvatab tuumapomm.
Isegi väikese plahvatuse tagajärjed mõjutavad vähemalt poolt Iisraeli.
Radiatsioon mõjutaks miljoneid inimesi.
Sama puudutab ka keemiarelvi. Tuul levitaks neid edasi.
Ja bioloogiliste relvade kasutamine regioonis on samuti ohtlik.
Keemia- või massihävitusrelvade kasutamine
mõjutab kõiki regiooni rahvaid.
- Süüria on kui püssirohutünn, nagu ka Hezbollah ja al-Qaeda.
Kas selgitaksid veel kord, mis vahe on shiismil, sunnismil
ja al-Qaedal?
Nende radikaalsus on erinev.
- Nad on kõik islamiusku moslemid.
Islam jaguneb shiismiks ja sunnismiks.
20% moslemeist on shiidid ja enamus sunniidid.
Neil on ka 10-15 alam-usulahku.
Peame meeles pidama, et shiismi kants Iraan
on liidus Hezbollah'ga, mis järgib samuti shiismi.
Shiismi õpetuse järgi on sunnism valeõpetus.
Neid ei tohi rüvetumise vältimiseks isegi kättpidi tervitada.
Sunnism aga näeb shiiite pimedate valeusulistena.
Osama bin Ladeni ekstremistlik usk vahabism,
mille juured on Jeemenis, kus alustas tegevust ka bin Laden
ja mis on endiselt al-Qaeda peamine kants,
näeb traditsioonilist sunnismi liiga sekulaarse ja korrumpeerununa.
Nende ideaaliks on Muhamedi radikaalseimad õpetused.
Ja shiismi peavad nad valeõpetuseks sunnismi tõttu.
Jeemeniga piiri omav Saudi Araabia
on ehitanud sarnase turvaaia nagu Iisrael palestiinlaste vastu.
Nad tahavad vältida terrorismi ja inimkaubandust.
Nende taraehituse põhjused on samad, mis Iisraelilgi,
kuid keegi pole kunagi Saudi Araabiat kritiseerinud.
- Kõik võivad maailma ajaloost näha,
et see on vihkamise kontekst, mille objektiks on Iisrael.
Millest see johtub?
- Religioossetest erinevustest regioonis,
mis oli kunagi Türgi Ottomani valitsuse all.
Nende õpetuse järgi peab ala, mis kunagi kuulus islamile,
alati islami valduses olema. Kui see pole saavutatav,
tuleb igal moel selle poole pürgida.
Nii shiism kui sunnism tahavad maailma valitseda,
ja islamit kõikjale levitada.
Väikese demokraatliku Iisraeli jätkuv ekistents
takistab nende pürgimusi.
See näitab, et võib-olla nad polegi võimsa Allahi kaitse all,
või ehk on ta meelt muutnud, või on Muhamedi ennustused valed,
kuna neid ei suudeta täita.
Nii need islamistid mõtlevad.
- Läänemaailma vaadates näeme, et USA on toetanud Iisraeli,
kuid Euroopas on näha mõningaid muutusi positsioonides.
- Euroopa libiseb terrorirühmituste mõistmise suunas
selle asemel, et näha neid õigest perspektiivist.
Euroopas on tugev surve lisada Hezbollah
terroriorganisatsioonide nimekirja.
Kuid mõned inimesed Europarlamendis ei taha neid hukka mõista,
kuna Hezbollah'l on ka poliitilist võimu -
esindus Liibanoni parlamendis ja valitsuses.
Kuid sama inimene juhib shiistliku äärmusliikumise
nii sõjalist kui poliitilist tiiba, millel on ühised eesmärgid.
Näib naiivne mõelda, et Hezbollah'l oleksid poliitilised suhted
Iisraeli või Euroopaga,
samal ajal kui nende teine tiib korraldab terroriaktsioone.
See Euroopa mõtteviis näib veidi silmakirjalik.
- Ütlesid, et tuumaplahvatuse korral Damaskuses
mõjutaks radiatsioon poolt Iisraeli.
Oleme jälginud Iraani tuumapürgimusi
ja nende koostööd Põhja-Koreaga.
Kuidas kirjeldaksid seda olukorda hetkel?
- Kuus tuumariiki pidasid Iraaniga Kasahstanis läbirääkimisi.
Iisraeli miskipärast ei kutsutud.
Seal tehti veidraid otsuseid.
USA esindaja Wendy Sherman külastas hiljem Iisraeli
ja teavitas valitsust Iraaniga tehtud kokkulepetest.
USA oli lubanud vältida sõjalisi rünnakuid Iraani tuumarajatistele
ja nad lubasid sama ka Iisraeli eest.
Seda Netanyahu valitsusele teatatigi.
See ei leidnud just sooja vastuvõttu. Juhtus veel üht-teist.
Põhja-Korea tegi tuumakatsetuse, tõenäoliselt Iraani eest,
mis tekitas maailmas suurt kära.
Põhjakorealased reageerisid tugevalt, ähvardades USA-d,
Lõuna-Koread ja Jaapanit.
See veider oravaratas sisaldab mitmeid tegureid.
Mis tahes vale liigutus võib käivitada ahelreaktsiooni,
mis võib viia konkreetsete rünnakute ja suurte purustusteni.
Iisrael ei aktsepteerinud USA teadaannet
Iisraeli lubaduse kohta Iraani mitte rünnata.
Kaitseminister Ehud Barak külastas Washingtoni ja teatas,
et Iisraelil on endiselt õigus hoolitseda oma julgeoleku eest
ning takistada Iraani saamine tuumariigiks.
Endine sõjaväeluure ülem Amos Yadlin ütles sama pressikonverentsil:
rünnak Iraani tuumarajatistele on ühe öö operatsioon
ja lükkab nende tuumaprogrammi vähemalt mõne aasta võrra edasi.
- Eeldades, et Iraani juhid on peitnud oma tuumatehased
sügavale maa alla,
kuidas on võimalik nendega ühe ööga tegeleda?
- Nad ei hävitagi tehaseid sellisel kujul nagu nad on.
Mõned rikastustehased on maapinna lähedal,
kuid peamine tehas Fordo, kus uraani rikastatakse,
on vähemalt 100 meetri sügavusel mitmete kaljutunnelite taga.
Seda ei suuda hävitada miski muu peale tuumapommi.
Nad võivad peatada selle tegevuse,
kui hävitavad selle sisse- ja väljapääsud,
ning tehast energiaga varustavad elektrijaamad.
Nende väljakaevamine võib võtta aastaid.
Võimsal lööklainel võib samasugune mõju olla.
Kahjuks tähendab see ka inimohvreid.
- Igal juhul peataks see käik tuumaprogrammi mitmeks aastaks.
Iraanile on kehtestatud mitmed sanktsioonid,
mis mõjutavad nende elustandardeid.
Millal hakkavad need mõjutama nende siseriiklikke otsuseid?
- See ongi Iisraeli põhieesmärk. Nad ei taha hävitada Iraani riiki
ega teha massilist hävitustööd.
Nad on alati soovinud vahetada riigi juhtkonda sellise vastu,
mis mõistaks, et regiooni riigid soovivad elada rahus.
Iisraelil on täielik õigus rahus elada
ja tagada oma kodanike julgeolek.
Sanktsioonid on mõjunud - Iraani valuuta on devalveerunud,
pangandus on kaoses, import-eksport takistatud
ja see hakkab tekitama Araabia kevadele sarnanevaid
sisemisi rahutusi, mida nad kõige enam kardavad.
Juunis toimuvad seal presidendivalimised.
Kõige enam Iisraeli-vastasust demonstreerinud Ahmadinejad
ametikohale enam ei kandideeri ja on kaotanud populaarsuse.
Presidendiks saab tõenäoliselt mõni ajatolla Khomeini protezhee.
Tema tulevane poliitika sõltub aga ayatolla tujust.
Nad peavad siiski tegema mingeid sisemisi muudatusi,
et rahvas barrikaadidele ei läheks.
Kümned miljonid iraanlased ei toeta riigi poliitikat.
Rahvas peab maksma riigi tummahullustuse eest.
- Nende partner Põhja-Korea on majanduslikult isegi hullemas seisus.
Kui kaua suudavad nad jätkata oma ähvardavaid tuumapürgimusi?
- Põhja-Korea võib jätkata nii kaua, kuni Hiina neil laseb.
Nad sõltuvad täielikult Hiinast.
Neil pole mingeid muid välissidemeid.
Sanktsioonid on tugevat mõju avaldanud.
Nad on veidralt jagunenud - väike eliit ja armee.
Nende armees on 1,2 miljonit meest ja sõjavägi elab suurepäraselt,
sest tahetakse kindlustada nende toetust valitsusele.
Rahvast peetakse vaid ettureiks ja teise klassi kodanikeks.
Nad elavad niigi allpool vaesuspiiri.
Kuid armee on nii tugev, et keegi ei julge sellele vastu astuda.
Üksnes armeel on relvad.
Põhja-Korea ähvardused USA vastu näivad kui sääse võitlus elevandiga,
mis on täiesti ebarealistlik.
Kuid neil on tuumarelv ja nad kasutavad seda hirmutamiseks.
Ka Hiina on Julgeolekunõukogus Põhja-Koreast distantseerund,
kuna viimased on liiga kaugele läinud.
Neid võib ees oodata ka võimuvõitlus.
Kardetakse sõjalist riigipööret ja hellitatakse armeed,
andes neile võimalusi uhkustamiseks
ja jätta endast mulje kui regiooni võimutegurist.
- Meil on jäänud veel mõni minut.
Lindistame saate mõni päev enne Obama Iisraeli-visiiti,
mis on väga oluline.
Teame, et mõningaid asju arutatakse suletud uste taga.
Mis on Obama visiidi tähtsus
ja mida võidakse seal arutada?
- Obama saabub 3-päevasele visiidile 20. märtsil.
See on tema esimene Iisraeli-visiit presidendina, mis on veider,
kuna USA presidendid külastavad tavaliselt Iisraeli ametiaja alguses.
Obama suhted Netanyahuga on veidi pingelised.
Visiidi väljakuulutatud päevakorrast puudub üks tähtis teema -
kahe riigi lahendus.
See jäeti meelega välja ja peamine tähelepanu on Iraanil.
Teine päevakorrapunkt on Süüria ja kolmas kahepoolsed suhted.
Obama on püüdnud kinnitada Iisraelile oma otsustavust
takistada Iraanil tuumariigiks saada.
Kasahstanis peetud kõnelused viisid Iisraeli vastureaktsioonini.
Nad tundsid, et nende julgeolekut tahetakse jälle maha müüa.
Iisrael teatas USA-le, et tahab selgeid garantiisid.
Nad ootavad Obamalt Knessetis avaldust,
et USA ei lase Iraanil tuumariigiks saada,
sama kinnitust, mida kuulutas ka Obama eelkäija George Bush
ja mida kuulutati ka Obama esimesel ametiajal.
Palestiina küsimuse päevakorrast väljajätmine oli sõnumiks
Palestiina omavalitsusele, kes taotles ÜROs staatuse muutmist
vaatamata USA vastuseisule ja tohutule panusele Oslo leppesse,
mida palestiinlased ühepoolselt rikkusid.
Sellest räägime teises saates.
- Nelja nädala pärast on meil Obama visiidi kohta rohkem infot.
Teame, et Lähis-Ida on niivõrd keeruline regioon,
kus ristuvad mitmed erinevad huvid.
Minu meelest on kõige hullem see, et terroristidel pole mingeid reegleid.
See on murettekitav.
- Tõepoolest.
Õnneks on Iisraelil isiklik julgeolekufaktor -
see kes valvab Iisraeli üle ei tuku ega uinu.
- Täpselt. Sellele me loodamegi ja usume,
et Jumal valvab oma silmatera üle.
Aitäh saates osalemast!
Aitäh vaatajaile, et veetsite selle pooltunni meiega!
Arutame neid keerulisi teemasid jälle nelja nädala pärast.
Kohtumiseni!
Tõlge: Monika Jaaguri