JERUUSALEMMA STUUDIO
Tere tulemast Jeruusalemma Stuudiosse!
Seekord räägime saate nime teemal Jeruusalemmast,
Jumala igavesest linnast.
Sellesse linna lubas Jeesus kord tagasi tulla,
seal löödi Ta meie pattude eest risti.
Räägime Jumala igavesest linnast Pekka Sartolaga.
- Tere tulemast, Pekka. - Aitäh. Rõõm taas siin olla.
- Millal Jeruusalemma-nimeline linn tekkis?
- Jeruusalemma ajalugu ulatub 3000 aasta taha.
Taavet kolis oma tollase kantsi Taavetilinna Jeruusalemma.
See sündis ca 1000. aastal eKr.
- Ehk siis ca 3000 aasta eest. - Jah.
- Kes sinna esimese templi ehitas?
- Taavet tahtis seda ehitada,
kuid Piibliski mainitud sõjaretkede ja ebaõnnestumiste tõttu
ei saanud ta seda teha.
Ta kogus vajalikud materjalid kokku, kuid alles tema poeg Saalomon
sai templi valmis ehitada. See juhtus ca 960. aastal eKr.
- Mida Jeruusalem tähendab? - Rahu maja.
Kuigi see hetkel nii ei näi olevat, kuid kunagi vast on.
- See viitab Jumala sõnadele: Oma rahu ma annan teile.
See on Jumalast, järelikult on rahu tähtis.
- Jah. Jeesus lubas jätta meile oma rahu,
kuigi Ta ei viidanud otseselt Jeruusalemmale.
Kõik Jeruusalemmas toimuv - meie pattude lepitamine,
Tema tagasitulek - saab sellega kunagi seotud olema.
Kunagi saab Jeruusalemmast ka 1000-aastase rahuriigi keskus.
- Kui kaua sai Jeruusalem pärast Saalomoni rahu nautida?
- Linn hävitati 586. aastal ja seda hakati üles ehitama 445. a eKr.
Serubaabel juhatas ehitusprojekti ja valmis ka tempel.
Järgnenud makabiitide ajastu järel vallutasid Jeruusalemma roomlased
ja templit hakkas ehitama Heroodes Suur.
See toimus umbes 10. aastat ema.
- Heroodese nimel on Piiblis sünge oreool,
kuid ta oli siiski üsna mitme ehitise arhitekt.
- Jah. Vaatamata kõigile tema negatiivsetele külgedele,
ehitas ta linna lõunapoolse osa, kuhu kerkis uhkeid hooneid.
Jeruusalemma kõrval kerkis ka teisi linnu.
Jeruusalemmaga seotud hooned ehitati küll juutide maksurahaga;
selles mõttes polnud Heroodes mingi heategija.
- Kui suur Jeruusalem Jeesuse ajal oli?
- Märgatavalt väiksem kui täna. Kaardilt näeme,
kuidas tänapäevane linn katab kogu türklaste ehitatud müüri sisese ala.
Veidi üle poole tänasest linnast oli müüride vahel Jeesuse ajal olemas,
Templiväljak kaasa arvatud.
- Kui palju rahvast võis seal elada? - Pühade ajal,
kui hajuvil elavad juudid tulid naabermaadest suuri pühi pidama,
võis seal olla isegi miljon inimest, kuid Jeesuse ajal võis linnas
alaliselt elada ehk mõnikümmend kuni sada tuhat inimest
ja ümbritsevail aladel teist sama palju.
Selle kohta esineb erinevaid arve, kuid on raske öelda,
kui palju täpselt elas müüride vahel.
- Jeesus ennustas, et teine tempel hävitatakse.
Millal ja kuidas see juhtus?
- Juutide ülestõus algas 66. aastal, mis maha suruti.
Sellega seoses hävitasid roomlased 70. aastal ka templi,
mida oli ennustanud ka prohvet Miika,
kelle sõnul sinna ei pidanud jääma kivi kivi peale.
Juudid pidi linnast lahkuma, kuid nad naasid
ja 135. aastal lahvatas uus ülestõus,
mis keiser Hadrianuse ajal maha suruti.
Seejärel muutus Jeruusalemma staatus täiesti -
sellest sai roomlaste garnison, Templimägi tehti maatasa,
see muudeti koos ümbritsevate aladega prügimäeks.
200 aastat kandis linn roomlaste antud nime Aelia Kapitolina
- See oli üsna pikk aeg.
- Seda küll, aga inimkonna ajalooga võrreldes siiski lühike aeg.
- Kas juudid aeti siis mööda maailma laiali?
- Jah, siis algas tegelik diasporaa
ja juudid aeti ümberkaudseisse vasallriikidesse.
Diasporaa jätkus meie ajani välja.
- Sel ajal polnud islam usundina veel sündinud.
Millal ja kuidas see sündis?
- Islam sündis ca 580 AD, kui Muhamed hakkas nägemusi nägema,
ja kestis tema surmani 632. aastal. Nägemustest koostati hiljem Koraan
ning ka Muhamedi tegude ja sõnade kogumik Hadith.
Ka Jeruusalem seotakse islamiga, kuigi seda üheski tekstis ei mainita.
- Nad hakkasid ehitama mosheesid ja teisi pühapaiku. Milliseid?
- Islami kõige püham paik on Meka, mis oli seda ka juba enne Muhamedi.
Juba siis kummardati seal sadu eri jumalaid,
kellest Allah oli vaid üks.
Muhamed nimetas teised tühisteks ja valis ainsaks jumalaks Allahi.
Tema auks püstitati Mekasse Kaba nimeline pühapaik.
Muhamedi algaastail oli islam väga sõdiv usund,
samuti sõditi selle vastu ega tahetud seda aktsepteerida.
Nii pidi ta algul ka Mekast põgenema ja suundus Medinasse.
Seal sündiski islami esimene häll ja ehitati esimene ametlik palvekoda.
Moshee ei tähenda ehitist, vaid kohta, kus moslem palvetab.
Tol ajal oli see ühe Muhamedi toetaja tagaõu,
kuhu moslemid palvetama kogunesid.
See kandis nime Al Aqsa, Mekast vaadatuna kõige kaugem paik.
- Muhamedil oli üks öine reis,
mis tagantjärgi mõjutas ka Jeruusalemma.
Räägi sellest veidi.
- Muhamedi Öine reis toimus aastail 620-622.
Lugu kirjeldatakse Koraanis ja hadithides järgmiselt -
Muhamed magas Mekas oma onu Abu Talibi kojas,
oma tollase lemmiknaise Aisha kõrval ning ärkas müksamise peale.
Ta tõusis üles alles kolmanda müksamise peale.
Tema ees seisis ingel Gabriel, keda tunneme Piiblist.
Ingel viis ta hoonest välja, kus ootas omapärane ratsu,
kellel oli naise nägu, tiivad, eesli torso ja hobuse kere.
Teiste kirjelduste järgi kuulus kere härjale jne.
See näib väga mitmepalgelise Darwini evolutsiooniteooria loomena.
Ingel haaras Muhamedi looma selga ja Koraani järgi jõudsid nad
kolme hüppega kaugeima mosheeni
ehk Mekast tol ajal islamile tuntud kõige kaugema mosheeni Medinas.
Medinas juhtus mitmeid asju.
Muhamed ronis taevasse Allahiga kohtuma.
Ta leidis sealt seitse tasandit, kus kohtus Vana Testamendi prohvetite
ning Aadama, Aabrahami, Noa, Jeesuse ja Moosesega.
Jeesus on islamis vaid prohvet.
Lõpuks kohtus ta Allahiga ja osales esimesel pühal õhtusöömaajal.
Selle käigus sai ta moslemite käitumisjuhised ja palvekombed,
mille ta taevast maa peale kaasa tõi.
Hobune olevat seotud kinni Al Buraqi müüri külge
ning Muhamed olevat roninud valgustatud redelit mööda taevasse.
Seda võib kas uskuda või mitte uskuda.
- Kus see Al Aqsa moshee võiks asuda?
- See asus Medinas. See polnud hoone, vaid moslemite palvepaik.
See asus tema sõbra õuel Medinas.
Jeruusalemmas ei käinud Muhamed oma eluajal kordagi,
kuna tol ajal, Muhamedi surmani 632. a,
oli Jeruusalem Ida-Rooma keisririigi ehk Bütsantsi valduses.
Tol ajal polnud veel ühtki mosheed.
- Millal ehitati praegu Jeruusalemmas Al Aqsa nime kandev moshee?
- See valmis 712. aastal, 80 aastat pärast Muhamedi surma.
Pole võimalik, et Muhamed oleks oma eluajal käinud kohas,
kus asub tänapäeva Al Aqsa moshee.
Kaljumoshee ehitati paarkümmend aastat varem.
Kuid Muhamedi taevassetõusmiskohana mainitakse just Al Aqsa mosheed.
- Kes selle ehitasid?
- Jeruusalem vallutati. Kaliifi nime olen unustanud,
kuid Al Aqsa moshee ehitas Kaljumoshee ehitaja poeg.
- Millal muutus Jeruusalem ja sealne Al Aqsa moshee
moslemitele tähtsaks paigaks?
- See ei juhtunudki eriti vara. Kunagi islamit uurides avastasin,
et 11. sajandil, mõnisada aastat pärast Muhamedi surma,
peeti islami tähtsaimaks pühapaigaks Mekat, sellele järgnes Medina.
Samas kontekstis mainiti, et Jeruusalem ehk al-Quds
on tähtis vaid juutidele ja ristikummardajaile ehk kristlastele.
Tookord usuti samuti, et Muhamedi nn Öine reis
oli vaid hallutsinatsioon või uni. Igaüks võib uskuda, mida ise soovib.
Alles 1000 aastat hiljem, kui kerkis esile juudiriigi rajamine
ja sellega seoses ka Jeruusalemma küsimus.
Pärast 1. Maailmasõda tõstis Jeruusalemma tollane mufti
äkitselt Jeruusalemma staatust ja muutis Muhamedi ööreisi tõeks.
See olevat füüsiliselt juhtunud Jeruusalemma Al-Aqsa moshees,
mida Muhamedi nägemuse ajal tegelikult veel olemaski polnud.
- 19. sajandi lõpul peetud Herzli kõne vihjas ilmselt,
et see on islami jaoks koht, millele tuleks vastu seista.
- Theodor Herzli avaldused sionistlikul kongressil
ja tema tollased kirjutised andsid lähtepaugu sionismile
ja judaismi naasmisele oma algupärasesse elupaika.
See oli ka sõnumiks Piibli, kristluse ja judaismi vastastele jõududele,
et see tuleb ära hoida.
Siin on taas näha vaimne konflikt.
- Kas Herzl mainis, et see võib juhtuda 50 aasta pärast?
- Jah, ta kirjutas seda oma raamatus "Der Judenstaat":
Mitte 5, vaid 50 aasta pärast. Täpselt nii see läkski.
- Seda öeldi 1898. aastal ja Iisrael sündis 1948.
2. Maailmasõja ajal hakkas juutidevastane viha veel enam levima.
- Jah. Jeruusalemma küsimus on väga oluline.
Kristlastele on see linn väga tähtis seetõttu, mis seal toimus.
Kuna Piibel ühendab Jeruusalemma ka juutide ajaloo
ja Messia taastulekuga, muudab see linna ülioluliseks
ka nendele vastuseisvatele jõududele.
Islam õpetab, et judaismil pole Jeruusalemmaga mingit pistmist;
neil polevat seal kunagi templeid olnud.
Nende väitel seostuvad judaism ja ohverdamine üksnes Sekkemi
ehk tänapäeva Nablusega, kus juudid olevat kunagi ohverdanud.
Juudid aga ohverdasid üksnes Jeruusalemmas,
Templimäele ehitatud templis, mitte kunagi sünagoogis ega mujal.
- Pärast seda, kui Iisrael 1948. a end iseseisvaks kuulutas,
on viha üha laialdasemalt levinud.
- Jah. Kui leiaks sellele põhjendusi, mis ka ajalooliselt paika peaksid,
võiks seda kuidagi mõista.
Aga kuna Koraan ega hadithid ei maini Jeruusalemma kuskil;
Koraan hoopis tunnistab Muhamedi oma sõnadega,
et Jeruusalem pole neile kunagi olnud palvekohana nii keskne koht
nagu tänapäeval näidatakse.
- Jeesus lubab oma Sõnas Jeruusalemma tagasi tulla.
Kas islam ei taha, et Jeesus Õlimäele tagasi tuleks.
- Jah. See on huvitav seis. Islamiõpetlased tunnevad Piiblit.
Nad teavad, et Messia naasmine toimub Idavärava
ehk praeguse Kuldse värava kaudu, mis oli olemas nii Saalomoni templis
kui Heroodese aegses templis.
Nad on Kuldse värava kinni müürinud
ja muutnud selle Õlimäe poolse esise surnuaiaks.
Nad mõtlevad, et kuna moslem ei tohi üle haudade kõndida,
ei tohi seda ka Messias ja nii jääb Messia tulek ära.
Nad püüavad materialiseerida vaimseid reaalsusi.
- Rääkisid Mekast ja Medinast, mis asuvad Saudi-Araabias
sunnismi aladel. Kus asub shiiitide Meka?
- Shiiitide pühapaik on Karbala, mis asub tänapäeva Iraagis,
kus hukkus Muhamedi väimees Ali. Shiiidid teevad palverännakuid sinna.
Teleriski on näidatud suuri masse, kus inimesed piitsutavad end
ja püüavad samastuda Ali kannatustega.
Jeruusalem on shiismile samuti tähtis kuid eelkõige seetõttu,
et see on oluline juutidele ja kristlastele.
Vihkamisel Lääne, kristluse ja judaismi vastu on ühine element.
- Viimasel ajal on palju räägitud Jeruusalemmast ja selle jagamisest.
1967. aastal said juudid Ida-Jeruusalemma tagasi.
Kuidas see teema on viimasel ajal arenenud?
- See on liikunud murettekitavas suunas.
Läänemaailm, mis näeb juute kristliku maailmana,
peab Jeruusalemma lähemal islami mõtlemisele.
Umbes paari aasta eest rivistus Katoliku kirik taas negatiivselt
ja targad kardinalid arutasid konklaavi taolisel kohtumisel
kogu tõotatud maa, judaismi ja Jeruusalemma positsiooni.
Siis oli veel elus eelmine paavst Johannes Paulus II.
Konklaav võttis vastu avalduse, mis tekitas 2010. a septembris
juutide seas tohutu möllu.
Konklaav otsustas, et tõotatud maad pole enam olemas,
mistõttu pole ka tõotatud rahvast ehk omandrahvast,
ning Jeruusalem on vaid poliitiline linn,
mis tuleb jagada võrdselt kõikide usundite vahel.
Nad andsid mõista, et 2000 aasta eest toimunud
Jeesuse ristisurm tühistas kõik Jumala tõotused judaismi,
tõotatud maa ja Jeruusalemma suhtes.
See oli Iisraeli pressis mitu kuud kuum teema.
- Maailma meedias võib täheldada antisemitismi
ning juutidevastasus on kasvanud. Sellega on seotud ka piirid,
mille üle on kaua tulemusteta vaieldud.
- Kui vaadata Jeruusalemmale materialistlikust perspektiivist,
pole ÜRO ega UNESCO sekkunud kuidagi moslemite tegevusse,
kes on ehitanud Templimäe alla tohutu moshee
ja hävitanud selle käigus hulgaliselt arheoloogilist tõendeid
esimese ja teise templi ajast; nad on valanud kõige peale tsementi,
et ei leitaks mingeid tõendeid judaismi seose kohta Templimäega.
Kui tol ajal Jeruusalemmas käisin,
leidsime arheoloogilisi tõendeid prügimäelt,
kuhu moslemid oma ehitusprahi viisid.
Seal oli kuhjadeviisi Templimäelt välja kaevatud pinnast
ning sealt leiti mitmeidki tõendeid, mis tunnistasid seda,
mida islam püüab eitada.
- Viimastel aastatel on leitud mitmeid arheoloogilisi tõendeid
Piibli usaldusväärsuse ja selles kirjeldatud sündmuste kohta.
- Jah. Neid leitakse pidevalt. Jeruusalemmas ja terves Iisraelis
võib labidat maasse lükates alati midagi ajaloolist leida.
Need kõik tunnistavad vaieldamatult, et Jeruusalem on olnud tähtis paik
juutide ajaloos, ega toeta islamistlikku mõtlemist.
- Tänapäeval räägitakse palju piiridest.
Kuulsin, et Londoni Olümpiamängudel
kirjutati palestiinlaste pealinnaks Jeruusalem
ja Iisraeli pealinnaks Tel Aviv.
- Jah, see vastab tõele. See praktika kestab juba pikka aega.
Lähis-Idas messidel osaledes mainivad palestiinlased
oma pealinnana Jeruusalemma. Juudi linnu seal eriti ei osale.
Imestan, kuidas Olümpiakomitee esimees käis ringi,
kaelas Palestiina lippudega sall,
mis tähendas selget spordipoliitilist seisukohavõttu.
Tal oli vabadus seda teha, olümpial oli ka Palestiina sportlasi,
kuid olümpiamängude aadete järgi tuleks küll mängudel küll poliitilisi
ja religioosseid küsimusi vältida.
- Mida Jeruusalem sulle tähendab?
- See on üks konks, mille otsa olen kinni jäänud.
Templimäel ja vanalinnas tahaksin veeta terve kuu,
ja uurida seal läbi kõik kohad. Seda uurija seisukohast.
Vaimselt tähendab see mulle kohta, kus lepitati inimkonna patud;
kus Getsemanis ja Kolgatal kannatas meie Lunastaja,
ja kus Ta ka üles tõusis ning kuhu kord naaseb.
Sealt levib kunagi ka rahuriik ning sinna kogunevad kunagi
ja pööravad oma pilgud kõik maailma rahvad,
nagu prohveteeris Jesaja.
- Mu abikaasa nägi kord unes, et läheme kõik kunagi Jeruusalemma.
See pole mingi tavaline sihtkoht, vaid see sisaldab palju väärtusi.
- Seal saavad vaimse kultuurishoki kõik, kes vaimseid asju mõistavad.
Seal ei saa ükskõikseks jääda.
Jeruusalemmas on mingi võimas ajalootiibade kahin, suur pühadus.
Teame, et Nutumüüri ääres on Jeesus puudutanud neidsamu kive,
käinud mööda samu kive, ja nii tuleb Piibel lähemale.
- Ootame Jeesuse tulekut. Me ei tea täpset päeva ega tundi,
kuid meil on tõotus, et Ta ühel päeval tuleb.
See tähendab, et kõigil peaksid suhted Jeesusega korras olema
ning teekonna lõppsiht selge.
- Jah. Kristlaste tähtsaim kohus on levitada tema kohta teavet,
et võimalikult paljud oleks valmis Temaga kohtuma.
- Aitäh tänase vestluse eest!
Aitäh TV7 vaatajaile! Jätkame taas nelja nädala pärast.
Tõlge: Monika Jaaguri