JERUUSALEMMA STUUDIO
Shalom ja tere tulemast Jeruusalemma Stuudiosse!
Käsil on 21. sajandi 12. aasta.
Räägime täna aasta tippsündmustest.
Kõigepealt siiski lühike video möödunud aasta meenutuseks.
5.1.2012 - Ehud Olmert:
Iisraeli esimene kuriteos süüdimõistetud peaminister.
13.2.2012 - Rünnak Iisraeli saatkondadele New Delhis ja Tbilisis
27.3.2012 - Shaul Mofaz võidab Kadima esimehe valimised
Täna asub Kadima uuele teele
alternatiivina Netanyahu koalitsiooni halvale valitsemisele.
8.5.2012 Kadima liitus Likudi koalitsiooniga
29.4.2012 - Yair Lapid rajas uue partei Yesh Atid
Gandhi ütles: "Algul ei pööra nad sulle tähelepanu,
siis nad naeravad su üle,
seejärel võitlevad sinu vastu, ja lõpuks sa võidad."
15.6.2012 - Siinailt tulistati Iisraeli esimene rakett
17.6.2012 - Muhammad Morsi valiti Egiptuse presidendiks
Vannun Jumala nimel, et säilitan vabariigi.
10.7.2012 - Endine peaminister Olmert vabastati süüdistustest
Ma ei saanud mingeid rahaümbrikke ega kasutanud illegaalseid rahasid.
18.7.2012 - Terrorirünnak Burgases, Bulgaarias
5.8.2012 - Terrorirünnak Iisraeli-Egiptuse piiril
27.9.12 Peaminister Netanyahu rääkis Iraani tuumaprogrammi piiridest
Punane joon peaks olema siin.
15.10.2012 - Rahvusvaheline kogukond kehtestas Iraanile sanktsioonid
25.10.2012 - Valitsev Likud ja Israel Beiteinu ühinesid valimisteks
14.-22.11.2012 - Operatsioon Kaitsesammas ja relvarahu
Teeme kirurgilisi rünnakuid terroristide vastu ajal,
kui meie rahvast pommitatakse.
26.11.2012 - Kaitseminister Barak taandus poliitikast
27.11.2012 - Tzipi Livni rajas uue partei "Liikumine"
29.11.2012 - Palestiina taotlus ÜROs
Rahvusvahelisel kogukonnal on viimane võimalus
päästa kahe riigi lahendus.
3.12.2012 - Rahvusvaheline kogukond mõistis hukka Iisraeli ehitusplaanid
piirkonnas E1.
- Meil on täna külas brigaadikindral reservis Yossi Kupperwasser,
Strateegiaministeeriumi peasekretär
ja endine sõjaväeluure uurimisosakonna juhataja.
Tere tulemast! - Aitäh.
- Meil on külas ka dr Gershon Baskin,
Iisrael-Palestiina Uurimis- ja Infokeskuse kaasesimees,
kes osales ka Gilad Shaliti vabastamisläbirääkimistel.
- Tere tulemast! - Aitäh.
- Tervitan ka TV7 analüütikut Mati Shoshanit.
Kõigepealt küsimus hr Kupperwasserile.
Mis oli Iisraeli jaoks 2012. a tähtsaim sündmus?
- Raske on üht sündmust valida, kuna aasta oli neid täis.
Üks sündmus esindab siiski kõiki.
Mohammad Morsi valimine Egiptuse presidendiks oli tähtsaim,
kuna see peegeldab Lähis-Ida muutusi.
Lähis-Ida on paljuski uus.
Tänavu on kõik pidanud uue reaalsusega kohanema,
ka Iisrael.
Lähis-Ida elanikud meie ümber on kogenud suuri muutusi.
Egiptuses on palju pingeid.
Egiptlaste jaoks on uus, et nad võivad oma tulevikku valida.
Nad kasutavad oma uut eesõigust.
Ka Süüria olukord kirjeldab Lähis-Ida muutusi,
kahjuks küll palju verisemal kombel.
See on siiski tähtis areng.
See mõjutab Iisraeli mitmes mõttes positiivselt,
kuna meie ümber on demokraatlikum maailm.
See annab meile võimaluse rahuks Egiptusega,
mis rajaneb arusaamisel, et Egiptuse uus valitsus
peab järgima vana rahulepet.
- Mul on selle kohta küsimus.
Morsi valiti 17. juunil 2012.
Vaid mõni kuu hiljem, mõne nädala eest,
toimus Gazas operatsioon Kaitsesammas.
Morsi kuulub Moslemivennaskonda.
Kas see seik on julgustanud Hamasi,mis on samuti Moslemivennaskonna osa,
kuidagi Iisraeli provotseerima?
- Kindlasti. Jõudsin rääkida vaid positiivsest arengust.
Morsi valikul oli ka negatiivseid mõjusid.
Egiptuse Moslemivennaskond toetab Hamasi,
ja seetõttu võib Hamas võtta suuremaid riske.
Peame püüdma Gaza olukorda kujundada.
Egiptuse abil saavutasime Gazas uue olukorra,
kus Hamas ja teised terrorirühmitused loobusid terrori kasutamisest.
See on positiivne sündmus.
See peegeldab uut olukorda regioonis.
See oli oluline sündmus.
Usun, et oleme siirdumas uude kauakestvasse reaalsusse.
- Nagu Peres ütles: "Uus Lähis-Ida."
- See pole see Lähis-Ida, mida Peres mõtles,
kuid siiski uus Lähis-Ida.
Teine asi, mis kahjuks juhtus,
oli palestiinlaste lõplik otsus Abbasi valitsuse all,
otsus, mida on raske tühistada,
hüljata rahuprotsess ja valida ühepoolne samm.
ÜRO Peaassambleelt taotletud staatusekõrgendus
teatas Iisraelile,
et meil pole PO-s rahupartnerit.
Püüame veenda Abbasi ümber mõtlema,
kuid ta on ilmselt oma otsuse teinud.
See on halb uudis rahuprotsessile ja Oslo lepingutele,
mille Abbas ühepoolselt hülgas.
Tahame saavutada läbirääkimistel palestiinlastega rahu
põhimõttel "kaks riiki kahele rahvale."
Palestiinlased on kuulutanud, et nad ei poolda seda.
Nad aktsepteerivad kahte riiki, kuid mitte kahele rahvale.
Mashaal ütles Gazas, et nad ei taha sedagi, vaid ühte riiki.
Nad tahavad lõplikult vabaneda sionistidest
oma dzhihadistliku võitluse abil.
- Tahan kommenteerida seda erinevast seisukohast.
Rääkisite Araabia kevadest. Minu meelest on see areng möödas.
Viimastel kuudel on Lähis-Idas alanud uus muutusteahel,
mis viib uude olukorda.
Gaza palestiinlaste viimase aja tegevus rajaneb sellel,
et nad suudavad suruda Iisraeli ebasoodsasse olukorda.
- Ma ei tea, millises Lähis-Idas teie elate,
kuid palestiinlased läksid ÜRO-sse, kuna neil polnud muud võimalust.
See oli Netanyahu valitsuse 4. aasta ilma läbirääkimisteta.
Rahuprotsessi pole olnud. - Nad ei taha seda.
- Mõlemad osapooled hülgasid Oslo lepingud.
Oslo protsessi nurjumisel on kaks süüdlast.
Mõlemad osapooled on oma kohustusi rikkunud.
ÜRO algatus oli ühepoolne,
kuna Iisrael ei teinud sellest mõlemapoolset.
Mis palestiinlased sellest said?
Nad said tunnustuse Iisraeli riigile 70 protsendil maast
Jordani jõe ja Vahemere vahel.
Nad kaitsesid Iisraeli tunnustamist juudiriigina.
- Ei, ei...
- See rajaneb resolutsioonil 181, 29.11.1947.
- See on vale!
- Palestiinlaste iseseisvusdeklaratsioon ütleb ...
- Muidugi, see oli 1988 ...
Gershon, ära usu illusioone.
Meil on viimane aeg illusioonidest vabaneda.
- Olen nõus, vaatame reaalsusele näkku.
Meil on Ramallah's rahupartner ...
- Tahaksin uskuda, et on, kuid ei ole ju.
- Probleemiks on see ... - Oota hetk ...
Palestiinlaste juht tegutseb Palestiina omavalitsuses,
mida nad tahavad nimetada riigiks,
ja ta ütles veebruaris Araabia Liiga vaatluskomisjonis:
"Me ei tunnusta kunagi Iisraeli juudiriigina."
- Olen Abbasiga rääkinud. Ärgem ägestugem ...
Tunnustus on olemas ...
- Kas PO-s on selle suhtes üksmeel?
- Me ei pea läbirääkimisi PO-ga, vaid PLO-ga.
Iisraelil on PLO-ga 5 lepingut. Abbas on PLO Täitevkomitee juht
ning tal on kõnelusteks araabiamaade ja Palestiina rahva mandaat.
Ta tuli äsja Araabia Liiga välisministrite kohtumiselt Dohast,
kus arutati araablaste rahualgatuse tühistamist.
Abbas oli selle vastu. - Miks?
Kuna see on rahu alus. - Ei, ei ...
Ta ütles: "Seda ei tasu tühistada,
kuna võime selle abil Iisraeli nurka suruda.
Ilma selleta peaksime sõtta minema, kuid ma pole selleks valmis."
- Sest ta tahab läbi rääkida.
- Ei taha. Oleme teinud neli aastat kõik ...
- Et ehitada ja ehitada ...
- Ei, oleme püüdnud tuua Abbasi kõnelustelaua taha.
Külmutasime ehituse 10 kuuks.
- Kuid ehitamine jätkus. - Ei jätkunud. Gershon, ei jätkunud.
Tegime Abbasile igasuguseid hea tahte zheste,
et ta tuleks läbirääkimistele ilma eeltingimusteta,
kuid ta jäi oma tingimuste juurde lihtsalt seepärast,
et on kõneluste kasuteguri lõpuni ära kasutanud.
Parim võimalik Iisraeli pakkumine oli peaminister Olmerti oma.
See ei sobinud palestiinlaste rahvuslike eesmärkidega.
Nende eesmärk on rajada riik 1967. a piiridesse,
teha Jeruusalem pealinnaks, loobumata pürgimusest
ka Haifa ja Jaffa tagasi saada.
Just seda palestiinlaste õpikud õpetavadki.
Abbas mõistis, et ka Olmert ei lase sel juhtuda.
- Olmert ja Abbas möönsid, et kõnelusi ei lõpetatud.
Olmerti pakkumine polnud "võta või jäta" pakkumine.
Abbas ei võtnud seda. - Kumbki lubas jätkata ...
- Peaksid lugema Condoleezza Rice'i memuaare.
- Olen lugenud ja rääkinud Abbasi ja Olmertiga ...
- Vaidlus selle üle kestab tänini, kuid palestiinlased läksid ÜROsse.
Iisraeli diplomaatilised ponnistused nurjusid ja Lääne tuge ei saadud.
Miks see nii läks?
- Lääneriigid, nagu ka Gershon, ei saa aru,
mida palestiinlased araabia keeles räägivad.
- Ma saan aru.
- Hea küll, aga enamik kuulab nende ingliskeelset juttu,
kui nad räägivad malbelt.
Nad ei mõista palestiinlaste tõelist eesmärki.
Lääneriigid maksavad palestiinlaste hariduse eest,
kus õhutatakse vallutama Haifat ja Jaffat.
Lääs maksab kinni nende õpikud,
mille kaartidel Iisraeli ei eksisteeri.
- Seal pole ka Palestiinat ... - Palestiinat pole olemas.
- Kuid on Palestiina omavalitsus. - See on Iisraeli õpikutes.
Palestiina omavalitsus sai ÜROs mitte-liikmesriigi staatuse,
mis annab neile palju juriidilisi võimalusi.
Need ei ole küll praktikas siduvad, kuid neid toetab suur enamus.
Kas sellel on mingeid tagajärgi?
- Sellel on tagajärjed, kui palestiinlased teevad vea,
ja püüavad kaevata Iisraeli Rahvusvahelisse Kriminaalkohtusse.
Palestiinlased paluvad nüüd 6-kuiseid intensiivseid kõnelusi Iisraeliga
ilma eeltingimusteta.
- Abbasil on pikk tingimuste nimekiri!
- Minu meelest need pole eeltingimused.
Kõnelused jätkuvad sealt, kus need pooleli jäid.
- Erinevalt meie naabreist on meil demokraatia.
Meil on nüüd uus, teistsugune valitsus.
- Kas peaksime otsast peale hakkama? Oleme 19 aastat läbi rääkinud!
- Praeguse valitsuse seisukohad on teistsugused.
- Peaminister Netanyahu pidas oma esimesel valitsusaastal kõne,
mis üllatas kogu maailma.
Ta rääkis kahest riigist kahele rahvale,
juudiriigist palestiinlaste riigi kõrval.
Seda palestiinlased taotlevadki. - Ei taotle seda!
Nad ei tunnusta juudi rahva olemasolugi.
- Unustame selle ... - Aga see on kõige tähtsam asi!
- Kas sa nõuad seda Egiptuselt, Jordaanialt või USA-lt?
- Ei nõua.
Ükski muu riik ei taha saata oma viit miljonit kodanikku Iisraeli.
- Ka mina ei taha seda.
- Aga palestiinlased tahavad! Sa paistad esindavat palestiinlasi.
- Ma ei esinda palestiinlasi, vaid juudi sioniste.
- Naaseme selle juurde, mida palestiinlased räägivad.
- Las nad löövad oma nõudmised lauda ja meie ütleme ei.
- Olen selleks valmis!
- Lähme edasi ...
- Räägime läbi! - Rahunegem.
- Palestiinlased on vastu kahe riigi lahendusele.
- Me ei ole siin, et seda probleemi lahendada.
Tahame asjadest rääkida,
ja esitada oma nägemuse Iisraeli sündmuste kohta.
Üks teemasid, millele keskenduda tahame, on ÜRO.
Mis tähendus sellel on?
- Sellel oleks tähendus, kui Iisrael haaraks võimalusest
ja jätkaks kahepoolseid kõnelusi.
Palestiina riigi küsimus on läbirääkimistelt eemaldatud.
Palestiina riik on olemas.
Nüüd peaksid nad käituma vastavalt
rahvusvahelise kogukonna vastutustundliku liikmena.
Meil on nendega tülid piiride ja Jeruusalemma üle ...
Meil pole eksistentsiaalset tüli.
Nad ei suuda meid hävitada, ega tahagi seda.
Me ei räägi Hamasist, vaid PLOst, mis on Iisraeli tunnustanud ...
- Mitte juudiriigina. - Nagu üks riik teist tunnustab.
Oma identiteedi võime ise määratleda.
Peame naasma kõnelustelaua taha
palestiinlaste poolt ÜRO-lt saadud tunnustuse alusel.
Tahaksin, et Iisrael paluks ÜRO Julgeolekunõukogult
ÜRO liikmelisust Palestiina riigile.
Rahumeelne demokraatlik Palestiina riik meie kõrval
on meie huvides.
- Minul mõlguvad meeles teistsugused tagajärjed.
Tsiteerime Abbasi, kuna Gershon tahab teda tsiteerida.
Abbas ütles Araabia Liiga vaatluskomisjonis,
et meil on nüüd läbirääkimisteks uus alus,
millega ta pidas silmas Peaassamblee otsust.
See ei saa siiski olla ühegi läbirääkimise aluseks,
kuna me ei saa aktsepteerida
kokkulepete dramaatilist rikkumist.
Nende järgi ei tohi kumbki osapool muuta
kohapealset juriidilist olukorda.
Selle aktsepteerimine ei tule kõne allagi.
- Kas oleme vastu Palestiina riigi olemasolule?
- Ei ole vastu. Vastupidi, toetame selle loomist kõnelustel,
kus arutatakse ... - Just see ongi takistuseks.
- See ei ole takistus, vaid asja tuum.
Palestiinlased läksid ÜROsse, et midagi saada,
arutamata kaht olulist küsimust.
Üks neist on julgeolek, millest oleme sunnitud rääkima.
Teine on konflikti lõpetamine
ja Iisraeli tunnustamine juudiriigina.
Neis küsimustes pole nad midagi teinud.
- Aeg on otsakorral. Tahaksin küsida dr Baskinilt,
mida võime oodata aastalt 2013?
- Ma ei ole väga optimistlik, kuna nägime hiljuti,
mis toimus Gazas Hamasi eksiiljuhtkonna visiidi ajal.
Iisrael tegi Gazas strateegilise vea.
Kui me kõnelusi Abbasiga peagi käima ei saa,
satume protsessi, mida me ei suuda peatada.
Fatah ja Hamasi leppimisprotsess ei ole Iisraeli huvides.
See annaks Hamasile võimaluse haarata kontroll ka Läänekaldal.
Satuksime uude vägivallakeerisesse,
ja meil ei jääks muud üle,
kui Läänekallas ja võib-olla ka Gaza tagasi vallutada.
Ainus võimalus seda vältida on läbirääkimised.
Loodan, et Obama uus valitsus ja Kvartett
aitavad tuua osapooled läbirääkimistelaua taha
varem saavutatu alusel, täitma augud
ja jõudma kokkuleppeni.
Selle sisu on kõigile selge, palju kõnelusteruumi just pole -
lõpetada konflikt,
mille käigus palestiinlased tunnustavad Iisraeli juudiriigina,
kus mittejuutidel on võrdsed õigused.
Põgeniketeema, Jeruusalemma saatus ja piirid tuleb samuti lahendada.
See on võimalik, asi on vaid tahtmises.
- Olen kordki Gershoniga nõus.
Minagi loodan, et jõuaksime kõnelustelaua taha eeltingimusteta,
arutamaks neid küsimusi põhimõttel "kaks riiki kahele rahvale".
Palestiinlased peavad tunnustama Iisraeli juutide rahvusriigina.
Probleem on selles, et palestiinlased ei taha ühtki neist asjust teha.
Seepärast ma ei usu, et see ka juhtuks.
Neil pole selleks mingit huvi.
Ma pole siiski pessimistlik.
Loodan, et neile avaldatakse selleks survet.
Teiseks usun, et järgmisel aastal keskendutakse teistele asjadele:
uue Süüria loomisele, mis minu meelest sünnib üsna pea;
lahendada tuleb Iraani olukord ja sellest saab tähtis teema.
Kui palestiinlased nõustuksid kõnelustega ilma eeltingimusteta,
võtaks Iisrael nad rõõmuga vastu.
Loodan, et nad nõustuvad. - Kui Allah lubab.
- Mati, mida sina järgmiselt aastalt ootad?
- Me ei rääkinud üldse Iisraeli poliitikast.
Iisraelis on jaanuari lõpus valimised.
Iisraeli poliitiline areen on ennenägematult muutunud.
- See on samasugune. - Eri inimesed erinevates parteides.
Me ei tea, mis sünnib.
Ees ootab huvitav hooaeg.
- Iraani küsimus on samuti viimasel ajal oluline olnud.
Hetkel on olukord vaiksem. Mida selle kohta ütleksite?
- Praegu on vaikus, kuid tsentrifuugid pöörlevad edasi.
Samas pigistavad Iraani valitsust majandussanktsioonid.
Asjad sünnivad, kuid need ei jõua uudistesse.
Kui Washingtoni uus valitsus paika saab,
keskendutakse antud teemale.
Iraanis on presidendivalimised juunis,
ja seetõttu on teema aasta alguses esirinnas.
Küsimus on selles, kas rahvusvaheline kogukond
kavatseb otsustavalt peatada Iraani tuumaprogrammi.
- Aitäh saates osalemast!
Aitäh, Mati, ja aitäh, vaatajad! Kohtumiseni! Shalom!
Tõlge: Monika Jaaguri