Shalom ja tervetuloa Jerusalem Studioon!
Israel on tunnettu maailmalla monia vuosia
laadukkaasta koulutusjärjestelmästään.
Israelin startup-yritykset, teknologia ja tiede
vaikuttavat merkittävästi maailman talouteen ja tutkimukseen.
Poikkeuksellinen menestys on herättänyt
tutkijoiden ja hallitusten mielenkiinnon,
ja he ovat yrittäneet jäljitellä Israelia.
Viime vuosikymmenen aikana Israel on menettänyt sijojaan
kansainvälisissä lukiolaisten akateemisen tason vertailuissa.
Tästä huolimatta Israelin yliopistojen akateeminen taso
on pysynyt korkeana.
Vuoden 2012 kansainvälisessä tutkimuksessa
3 israelilaisyliopistoa sijoittui 100 parhaan yliopiston joukkoon.
Israelin koulujärjestelmä heijastaa Israelin monimuotoisuutta.
Siinä on 4 eri yksikköä:
ultraortodokseille, siionistis-uskonnollisille,
arabeille ja sekulaareille juutalaisille.
Vieraanamme on Eli Hazan,
joka oli nykyisen koulutus- ministerin neuvonantaja.
Hän edistää oikeudenmukaista lainsäädäntöä,
ja hän on vanhempi jäsen politiikan koulutuskeskuksessa
ja Jerusalemin oikeusinstituutin varapuheenjohtaja.
Tervetuloa, Eli.
Tervetuloa myös kanssajuontajani Saana Sladkov,
ja TV7 analyytikko Mati Shoshani.
Mati, miten kuvailisit Israelin nykyistä koulutusjärjestelmää?
Kuten Saana sanoi, Israelin järjestelmä on ainutlaatuinen.
Se ei ole yksi, vaan neljä eri järjestelmää.
Ultraortodoksit opiskelevat omia aiheitaan.
Myös siionistis-uskonnollisilla on uskonnollisia opintoja.
Sekulaarien juutalaisten opinnot ovat samanlaisia kuin muissa maissa.
Arabit opiskelevat arabiaksi oman opinto-ohjelmansa mukaan.
Israelin koulutusjärjestelmä on hyvin monimuotoinen.
Se täytyy muistaa tästä aiheesta puhuttaessa.
Eli, minkälainen on Israelin koulujärjestelmän taso
verrattuna muihin teollisuusmaihin?
Se riippuu alueesta.
Israelin rikkaissa asutuksissa opiskelijoiden taso on erinomainen.
Köyhillä alueilla suoritukset ovat heikkoja.
Viimeisten 3 vuoden aikana hallitus on investoinut paljon koulutukseen.
Raha ei ole kuitenkaan ainoa, joka ratkaisee, vaan myös asenne.
Se, haluammeko muutosta ja hyviä suorituksia.
Oletteko sitä mieltä, että Israelin koulutuksen taso on heikentynyt?
Vuoteen 2010 asti suoritusten taso laski,
mutta vuodesta 2010 lähtien se on noussut hieman,
vaikkakin taso on nyt hyvin samanlainen kuin vuonna 2010.
Siihen vaikuttaa myös menneisyys.
Mitä menneisyydessä on tapahtunut?
Paljon eri asioita. Investointeja on vähennetty.
Ennen koulutuksessa pyrittiin erinomaisuuteen.
Nykyään on aivan toisin. Annan esimerkin.
Lapsena luin paljon. Vanhempani pakottivat minut lukemaan.
Nykyään veljenpoikani eivät lue, vaan katsovat tosi-TV-sarjoja.
Raha ei ole ainoa mitä tarvitaan koulutuksen parantamiseksi.
Täytyy tuntea tarpeet ja pohtia,
miten esimerkiksi arvosanoja voi parantaa.
Jotain historiallista on tapahtunut Israelissa.
Ennen meitä pidettiin maailman parhaina.
Joka puolelta maailmaa tultiin Israelin ottamaan mallia.
Se riippuu paljon asenteesta, mutta myös rahasta.
Vuonna 2000 koulutusbudjettia leikattiin rajusti.
Koko sosiaalibudjetista tehtiin kivuliaita leikkauksia.
Koulutusjärjestelmästä siirrettiin paljon rahaa puolustukseen,
kuten Eli tietää, koska hän oli mukana.
Nyt Israel näkee, mitä siitä seurasi.
Pari vuotta sitten vahinkoja yritettiin korjata,
mutta se kestää kauan.
Mati, raha ei ole ainoa tekijä. Itsekuri on heikentynyt.
Lapsuuteni aikaan oppilaiden kesken oli paljon kilpailua.
Nykyään sitä ei ole.
Kyse ei ole vain rahasta.
Miksi näin on tapahtunut?
Israelin yhteiskunta on saman- lainen kuin länsimainen yhteiskunta.
Asiat, jotka kiinnostivat ennen, eivät kiinnosta enää.
Mainitsin tosi-TV-sarjat. Se on yksi esimerkki.
Meillä ei ollut lapsena iPhonea.
Hyvä jos oli yksinkertainen tietokone.
Nykyään on kaikenlaista huipputekniikkaa.
Nykyään materia on kiinnostavampaa kuin henki.
Tämä on tietenkin yleistämistä, mutta yleisesti tilanne on tämä.
Vertaamme itseämme Euroopan maihin.
Länsimaissa esiintyy samoja ilmiöitä,
mutta miksi ne silti pärjäävät meitä paremmin?
Haluasin kysyä jotain muuta. Miten selität tämän ilmiön:
Kouluissa suoritukset ovat heikkoja,
mutta korkeakouluissa suoritukset ovat erinomaisia.
3 yliopistoa on maailman sadan parhaan joukossa.
Sillä välillä on tapahtunut jotain muutakin kuin armeija.
Opiskelijat ovat kypsyneet ja heidän ajattelunsa on muuttunut.
Lapsena he tapaavat vain muutamia ystäviään,
mutta aikuisena ympäristö on laajempi.
Onko suunnitteilla uudistuksia suoritusten parantamiseksi?
Netanjahu lupasi vaalikampanjassaan muuttaa koulutusjärjestelmän.
Vuonna 2009 uudistuksiin investointiin paljon rahaa.
Koulutusministeriö lisäsi tuhansia opintotunteja keskeisiin aineisiin.
Mitä ne aineet ovat?
Tiedeaineet, matematiikka, englanti...
Opettajat voivat myös antaa yksityistunteja.
Heikoille oppilaille täytyy antaa enemmän huomiota.
Opettajat voivat nyt saada kunnollista palkkaa.
Heidän täytyy tietenkin tehdä enemmän työtä,
mutta se kannattaa.
Tietokoneisiin on myös investoitu.
On ihmeellistä, etteivät Israelin koulut ole olleet moneen vuoteen
länsimaiden tasolla tietotekniikassa ja monessa muussa asiassa.
Mati, Eli mainitsi, että opettajat saavat nyt enemmän palkkaa...
Haluan palata siihen, mitä Eli sanoi aiemmin.
Järjestelmän toiminnan voi aina nähdä seuraamalla rahaa.
Se on sääntö kaikessa elämässä.
Haluaisin sanoa jotain Israelin koulujärjestelmästä.
Siinä on vakava sairaus. Eli voi kommentoida, onko näin.
Jokainen uusi ministeri sanoo: "On aika tehdä uudistuksia."
Ja kaikki laitetaan uusiksi.
Nykyinen ministeri kyllä jatkoi siitä, mihin oltiin jääty.
Siihen asti jokainen uusi ministeri teki täysin uuden suunnitelman,
ja kaikki vanha heitettiin pois.
Siinä meni hukkaan neljän vuoden työ ja investoinnit.
Joka kerta tietokonejärjestelmän kanssa aloitettiin tyhjästä,
koska vanha ei ollut juuri sitä, mitä haluttiin.
Se on aiheuttanut kärsimystä.
Ihmisistä näkee, mitä viimeisten 20 vuoden ajan on tehty.
Nykyinen hallitus on onnistunut pitkäntähtäimen suunnittelussa.
Jos opetusta verrataan muuhun maailmaan,
menestyneimpien maiden järjestelmä on aivan erilainen kuin meillä.
Israelin luokissa on paljon oppilaita,
ja lähes kaikki menevät korkeakouluun tai yliopistoon.
Menestyneimmät maat kouluttavat oppilaita ammatillisesti
usein jo lukiosta lähtien.
Luokat ovat pieniä, kuten Skandinaviassa.
Opettajille maksetaan siellä erittäin korkeaa palkkaa,
ei vain kohtuullista, vaan keskitasoa parempaa,
koulutuksen laadun takaamiseksi.
Israelin poliittinen tilanne on vaikea,
ja puolustus vie paljon rahaa.
Koulutus on kuitenkin budjetissa toisena puolustuksen jälkeen.
Se on paljon, vaikkei se olekaan tarpeeksi.
Tilanne on parantunut. Vuoteen 2009 asti olimme kriisissä.
Silloin näytti siltä, että romahdus on edessä.
Siitä lähtien tilanne on alkanut parantua.
Olet ollut mukana, kun päätöksiä on tehty.
Miten rahat käytännössä jaetaan koulutuksen ja puolustuksen kesken?
Miten päätetään, mikä on tärkeintä Israelissa?
Se, joka pitää kovinta ääntä, saa rahat.
Tietenkin asioista väitellään neuvotteluissa.
Päätökset riippuvat pitkälti pääministeristä.
Yleensä päätökset tehdään viime hetkellä.
Pysyvää ohjelmaa ei ole.
Päätökset tehdään viime hetkellä,
koska yleensä joudutaan tekemään leikkauksia,
kuten näemme seuraavassa budjetissa.
Haluan palata vielä raha-asiaan. - Raha ei ole ainoa asia.
Vaikka koulutusministeriöllä on toiseksi suurin budjetti,
mutta 90% siitä menee palkkoihin.
Koulutusministeriö hallitsee siis alle 10%:a budjetista.
Se rahamäärä, jonka se voi käyttää projekteihin, on paljon pienempi.
Asia ei ole ollut näin viime aikoina.
Emme ole puhuneet korkeakoulutuksesta.
Vuoteen 2009 asti se oli romahtamaisillaan,
mutta 2011 koulutusministeriö, pääministeri ja yliopistojen johto
päättivät uhrautua pelastaakseen järjestelmän.
Se toimi. Hallitus investoi 5 miljardia sekeliä 5 vuoden aikana,
ja nyt näemme tuloksen.
Onko lukion jälkeen korkea- kouluihin meno normi Israelissa?
Kyllä, tottakai.
Kuten puhuimme, kouluissa suoritukset ovat huonoja,
mutta yliopistoissa erinomaisia.
Se vaikuttaa ulospäin investoinneissa, teknologiassa
tutkimuksessa ja kehityksessä.
Näin juuri YouTube-videon, jossa sanottiin,
että boikotoikaa Israelia, jos haluatte,
mutta ymmärtäkää, mitä se merkitsee.
Israelia on mahdotonta boikotoida, koska meillä on kaikki.
Jopa kännykkäsi, tai vaikkapa vihannekset,
ja se kaikki on sen kehityksen ansiota,
jonka Israelin korkeakoulut ovat mahdollistaneet.
Eli, puhut menneisyydestä.
Israelissa on kyllä paljon hyviä asioita,
mutta ihmiset haluavat tietää, mitä tapahtuu tulevaisuudessa.
Israel hyötyi maahanmuutosta Venäjältä.
Sieltä tuli paljon hyvin koulutettuja ihmisiä,
jotka jäävät nyt eläkkeelle.
Nyt näemme, millainen koulutus- järjestelmämme todella on.
Yliopistot ovat erinomaisia, mutta kouluille täytyy tehdä jotain.
Onko tällä jotain tekemistä sen kanssa,
että koulujen taso on huono, mutta korkeakoulutus kukoistaa?
Menestys riippuu itsestä, ei vain rahasta.
Se riippuu itsekurista ja erinomaisuuden tavoittelusta,
ja myös vanhemmista... - Kulttuurisista arvoista.
Nimenomaan. Katsokaa venäläisten maahanmuuttajien lapsia.
Koulutus on heille itse tarkoitus.
Mutta israelilaisten, vaikka ei kaikkien - en halua yleistää -
asenne koulutusta kohtaan on erilainen.
Yliopistossa menestyminen riippuu vain itsestä.
Yliopistossa täytyy tehdä kovasti töitä.
Ei vain opinnoissa, vaan täytyy myös saada työtä.
Reservipalvelus täytyy tietenkin myös hoitaa.
Lisäksi Israelissa yliopistoihin mennään kypsempänä,
armeijan jälkeen 21-22-vuotiaana.
Tässä näkyy armeijan merkitys Israelissa.
Se antaa uuden näkökulman elämään.
Haluan palata kulttuurisiin arvoihin, joista Eli puhui.
Minäkin luin lapsena, ja vanhempani kehottivat siihen.
Israelin koulutuksessa on se vika, että lapsia ei opeteta kotona.
Aivan niin. - Vanhemmat välttelevät vastuutaan.
Vanhemmat syyttävät koulujärjestelmää.
He syyttävät opettajia.
Ja he syyttävät järjestelmää, joka osoittelee vanhempia.
Kukaan ei opeta lapsia. - Kukaan ei ota vastuuta.
Juuri niin, ihmisten pitäisi ottaa vastuuta.
Heitä ei painosteta ottamaan vastuuta.
Ennen Israelilla oli kova halu menestyä,
koska olimme niin vaikeassa tilanteessa.
Talous oli heikko,
ja meitä ympäröivät itseämme vahvemmat viholliset.
Nykyään ei ole sellaista painetta menestyä.
Olen samaa mieltä, ja puhuinkin jo materialismista.
Nytkin meitä ympäröivät viholliset, mutta 1990-luvulta lähtien
globalisaatio on lähentänyt meitä muuhun maailmaan.
Internet on muuttanut meitä valtavasti.
Tämä on yksi syy.
Israel on ehkä huipputeknologian ja lääketieteen pikku imperiumi.
Se on imperiumi, ei "pikku imperiumi".
Mainitsit, että henkisiä aineita ei opiskella tarpeeksi.
Kouluissa niitä ei ole tarpeeksi, mutta korkeakoulutuksessa on.
Liikaakin.
Israel on maailman toiseksi koulutetuin maa Kanadan jälkeen.
Se on ihmeellistä, pieni maa Lähi-idässä.
Mutta 74% niistä, joilla on kandidaatin tutkinto,
ei työskentele omalla alallaan.
Jos Israel menestyy niin hyvin huipputeknologiassa,
miksi tarvitaan muuta? Miksemme keskittyisi vain siihen?
Eteen voi tulla samanlainen tilanne kuin vuonna 2000,
jolloin hi-tech-kupla puhkesi.
Investoinnit täytyy hajottaa eri aloille.
Tietämystä on myös talouden ja maanviljelyksen aloilla.
Investoimmeko me niihin tarpeeksi?
Ei tarpeeksi, tai ehkä se on tarpeeksi,
mutta koko ajan täytyy kehittyä. Paikoilleen ei voi jäädä.
Israelin yliopistot ovat olleet tiedon ja tutkimuksen keskuksia.
Nykyään ne ovat tutkintojen jakamispaikkoja.
Tutkintoja saa ammattikorkeakouluista,
yliopistot ovat tutkimusta varten.
Opiskelen historiaa heprealaisessa yliopistossa.
Ennen historian laitoksella oli paljon opiskelijoita,
mutta nykyään ei, koska kaikki opiskelevat taloustiedettä,
tilastotiedettä ja muuta. Se on hyvä esimerkki tilanteesta.
Haluaisin siirtyä uuteen aiheeseen.
Hallitus on hyväksynyt hiljattain Arielin yliopiston Samariassa.
Siitä muodostui suuri julkinen väittely.
Ei vain Israelissa, vaan koko maailmassa, erityisesti Euroopassa.
Saimme paljon kritiikkiä siitä ja siitä väiteltiin Israelissa.
Minusta Arieliin pitää perustaa yliopisto.
Se merkitsee minulle henkilökohtaisesti paljon.
Hallitus aikoo tehdä sen. Se kuului hallitussopimuksiin.
Jopa puolustusministeri, joka vastusti Arielin yliopistoa,
tulee olemaan siinä mukana, halusi tai ei.
Israelissa politiikka vaikuttaa siis koulutusjärjestelmäänkin?
Politiikka vaikuttaa kaikkeen Israelissa.
Ei vain Israelissa. Kaikissa maissa politiikka vaikuttaa koulutukseen.
Israelissa akateeminen maailma on kuitenkin suhteellisen riippumaton.
Korkeakouluneuvosto halusi puuttua
Beersheban yliopiston politiikan laitoksen ohjelmaan.
Israelin ulkopuolisen järjestön nimittämä kansainvälinen komitea
suositteli koko laitoksen ohjelman muuttamista.
Kun hallitus uhkasi sulkea laitoksen,
se herätti paljon vastustusta, ja se on tärkeää.
Kirjoititte siitä kolumnin.
Kyllä. Kirjoitin, että päätös oli epäpoliittinen,
suhteellisesti - kaikkihan on poliittista.
Tässä tapauksessa sulkemiselle oli selvät syyt.
Miksi? Mitä siellä tapahtui?
Siellä on vain yksi ajattelutapa. Yleensä vasemmistolainen.
Vasemmistolaisesti saa ajatella,
mutta oikeiston näkökulma pitää myös tulla esille.
Kaikkien äänten täytyy saada kuulua.
Haluan antaa taustatietoa tästä. Eli on hyvin kohtelias.
Israelissa akateeminen maailma saa sanoa, mitä tahtoo,
ja se on totta, kunhan se on enimmäkseen vasemmistolaista.
Tietyissä laitoksissa, erityisesti humanistissa aineissa,
ei saa ajatella oikeistolaisesti. Joitakin harvoja poikkeuksia on.
Beersheba oli äärimmäinen esimerkki tästä ilmiöstä.
Sitä kritisoitiin, koska siellä loukattiin opiskelijoita,
joilla oli erilainen näkemys.
Opettajien eteneminen yliopistolla estettiin
heidän poliittisen suuntautumisensa vuoksi.
Kansainvälinen komitea ei käsitellyt sellaisia asioita,
vaan sanoi vain, että siellä oli vain yksi ajattelutapa.
Sieltä puuttui vapaus. - Aivan niin.
Opiskelijoiden täytyy saada kuulla monenlaisia mielipiteitä.
Mutta vaaleissa kansa on äänestänyt viime aikoina oikeiston,
tai keskusta-oikeiston, voittoon.
Akateemista maailmaa ei voi määritellä poliittisesti,
se on riippumaton, ja se on hyvin tärkeää.
Suurin osa yliopistoista vastusti uutta yliopistoa Samariassa,
joten eikö tässä ole selvä poliittinen agenda?
Niillä on poliittinen agenda.
Kun yliopistoa suunniteltiin Tel Aviviin, Jerusalem vastusti,
kun Haifan yliopistoa suunniteltiin, Jerusalem ja Tel Aviv vastusti,
ja sitten Bar Ilan, ja niin edelleen.
Kyse on siis kilpailusta? - Kyllä, kilpailusta ja budjeteista.
Ja arvovallasta.
Lopuksi, mitä Israelin koulutus- järjestelmässä pitäisi muuttaa?
Se riippuu, puhutaanko kouluista vai yliopistoista.
Koulujen kohdalla ei ole kyse rahasta, unohtakaa se.
Kyse on itsekurista ja koulutuksen merkityksen ymmärtämisestä,
opiskelun ja opetuksen olemuksen ymmärtämisestä.
Yliopistojen taso on laskussa.
Niiden täytyy säilyä tutkimuksen ja tiedon keskuksina.
Miten lasten itsekuriin voi vaikuttaa?
Se täytyy pakottaa. Anteeksi, etten ole poliittisesti korrekti.
Siinä täytyy olla päättäväinen. Sen täytyy lopulta tapahtua.
Pitäisikö kotien ja koulujen välillä olla enemmän yhteistyötä?
Vanhempien täytyy ymmärtää, että raja on tulossa vastaan,
ja kun he sen ymmärtävät, asiat muuttuvat.
On olemassa isompikin ongelma.
Pitäisi suunnitella tarkkaan, mitä Israelissa täytyy tehdä,
ja toteuttaa se suunnitelma.
Ministeriöiden elinikä on lyhyt,
mutta tämä prosessi kestää ainakin 10-15 vuotta.
Jos lapset haluaa opettaa lukemaan,
täytyy tehdä työtä vanhempien kanssa 10 vuotta.
Täytyy investoida perheiden ja lasten ohjaamiseen
pitkällä tähtäimellä, jotta heidän asenteensa muuttuisi.
Viimeinen kysymys: Oletteko optimistinen?
Olen erittäin optimistinen, olenhan juutalainen.
Korkeakoulutus on Israelissa hyvin vahva.
Kuten mainitsin, koulujen ja yliopistojen taso on erilainen.
Kiitos, Eli. Aikamme on lopussa. Kiitos myös Saana ja Mati.
Kiitos seurastanne! Nähdään ensi kerralla!
Suomennos: Hannele Tainio