JERUUSALEMMA STUUDIO
Shalom ja tere tulemast Jeruusalemma Stuudiosse!
Iisraeli on aastaid maailmas tuntud oma kvaliteetse haridussüsteemi eest.
Iisraeli startup-ettevõtted, tehnoloogia ja teadus
mõjutavad märkimisväärselt maailma majandust ja uurimistööd.
Erakordne edu on äratanud teadlaste ja valitsuste huvi
ja nad on püüdnud Iisraeli jäljendada.
Viimasel kümnendil on Iisraeli koht rahvusvahelistes keskkooliõpilaste
akadeemilise taseme võrdlustes langenud.
Iisraeli Ülikoolide akadeemiline tase on aga jäänud kõrgeks.
2012. a rahvusvahelises uurimuses oli 100 parima ülikooli seas
kolm Iisraeli ülikooli.
Iisraeli koolisüsteem peegeldab Iisraeli mitmekesisust.
Selles on 4 erinevat üksust -
ultraortodoksidele, sionistlikele usklikele,
araablastele ja sekulaarsetele juutidele.
Meie külaliseks oli Eli Hazan, praeguse haridusministri nõunik.
Ta propageerib sotsiaalse õiglusega seotud seadusandlust,
ta on Iisraeli Poliithariduskeskuse juhtivaid õppejõude, ajakirjanik,
ja Jeruusalemma Õigusinstituudi poliitküsimuste asepresident.
- Tere tulemast, Eli!
Tere tulemast ka kaassaatejuht Saana Sladkovile,
ja TV7 analüütikule Mati Shoshanile.
- Mati, kuidas kirjeldaksid Iisraeli praegust haridussüsteemi?
- Nagu Saana ütles, Iisraeli süsteem on ainulaadne.
See pole üks, vaid neli erinevat süsteemi.
Ultraortodoksid õpivad omi aineid.
Ka sionistlikel usklikel on religioosseid aineid.
Sekulaarsete juutide õpingud on samasugused nagu teistes maades.
Araablased õpivad araabia keeles oma õppekava järgi.
Iisraeli haridussüsteem on väga mitmetahuline.
Seda tuleb antud teemast kõneldes meeles pidada.
- Eli, milline on Iisraeli haridussüsteemi tase
võrreldes teiste tööstusriikidega?
- See sõltub regioonist.
Iisraeli rikastes asulates on õpilaste tase suurepärane.
Vaestes piirkondades on saavutused nõrgad.
Viimased 3 aastat on valitsus haridusse palju investeerinud.
Raha pole siiski ainus tegur, asi on ka suhtumises.
Kas tahame muutust ja häid tulemusi?
- Kas arvate, et Iisraeli hariduse tase on nõrgenenud?
- 2010. aastani tulemuste tase langes,
kuid sellest peale on see veidi tõusnud,
kuigi tase on väga sarnane 2010. aastaga.
Seda mõjutab ka minevik, mitte üksnes raha.
- Mis minevikus toimus?
- Palju erinevaid asju. Investeeringud on vähenenud.
Varem pürgiti hariduses suurepäraste tulemuste suunas.
Nüüd on asjad teisiti. Toon näite.
Lapsena lugesin palju. Vanemad sundisid mind lugema.
Täna mu vennapojad ei loe, vaid vaatavad telekast tõsielusarju.
Haridustaseme parandamiseks ei piisa rahast.
Peab tundma vajadusi ja mõtlema, kuidas võiks hindeid parandada.
- Iisraelis on toimunud midagi ajaloolist.
Varem peeti meid maailma parimaiks.
Kogu maailmast tuldi Iisraeli eeskuju uurima.
See sõltub paljuski suhtumisest, kuid ka rahast.
2000. aastal kärbiti tõsiselt hariduseelarvet.
Kogu sotsiaaleelarvele tehti valusaid kärpeid.
Haridussüsteemist siirdati palju raha riigikaitsesse,
nagu Eli teab, sest ta oli selle juures.
Nüüd näeb Iisrael selle tulemusi.
Paari aasta eest püüti kahjusid korrigeerida,
kuid see võtab kaua aega.
- Mati, raha pole ainus faktor. Vähenenud on enesedistsipliin.
Minu lapsepõlves oli õpilaste seas suur konkurents.
Tänapäeval seda pole.
Ma pole üldse nõus, et asi on üksnes rahas.
- Miks see nii on läinud?
- Iisraeli ühiskond on väga sarnane Lääne ühiskonnale.
Asjad, mis varem huvitasid, enam ei huvita.
Mainisin tõsielusarju. See on vaid üks näide.
Meil polnud lapsepõlves iPhone'e.
Hea, kui oli lihtne arvuti.
Tänapäeval on igasugust tipptehnoloogiat.
Mateeria huvitab tänapäeval rohkem kui vaim.
See on muidugi üldistamine, kuid üldjoontes on olukord selline.
- Võrdleme end Euroopa riikidega.
Lääneriikides esineb samu ilminguid,
miks nad meist paremini hakkama saavad?
- Tahaksin küsida midagi muud. Kuidas seletad järgmist ilmingut?
Koolide saavutused on nõrgad,
kuid ülikoolides suurepärased.
Kolm ülikooli on saja maailma parima seas.
Kooli ja ülikooli vahel juhtub lisaks armeele ka muud.
Õpilased on küpsenud ja nende mõtlemine on muutunud.
Lapsena kohtuvad nad vaid mõnede sõpradega,
kuid täiskasvanuna keskkond laieneb.
- Kas kavandatakse uuendusi tulemuste parandamiseks?
- Netanyahu lubas valimiskampaanias haridussüsteemi muuta.
2009. aastal investeeriti uuendustesse palju raha.
Haridusministeerium lisas põhiaineile tuhandeid lisatunde.
- Mis ained need on?
- Teadusained, matemaatika, inglise keel ...
Õpetajad võivad anda ka eratunde.
Nõrgematele õpilastele tuleb pöörata rohkem tähelepanu.
Õpetajad saavad nüüd korralikku palka.
Nad peavad muidugi rohkem tööd tegema,
kuid see tasub ära.
Investeeriti ka arvutitesse.
On imeline, et Iisraeli koolid pole olnud mitu aastat
Lääne tasemel infotehnoloogias ja mitmes teises valdkonnas.
- Mati, Eli mainis, et õpetajad saavad nüüd rohkem palka.
- Tahan naasta selle juurde, mida Eli varem ütles.
Süsteemi toimimist näeb alati jälgides raha.
See on reegel igal elualal.
Tahaksin öelda midagi ka Iisraeli koolireformi kohta.
See on tõsiselt haige. Eli võib kommenteerida, on see nii.
Iga uus minister ütleb: "On aeg uuenduste jaoks,"
ja kõik tehakse ümber.
- Praegune minister siiski jätkas sealt, kuhu eelmine lõpetas.
- Seni tegi iga uus minister täiesti uue kava
ja kõik vana visati välja.
Nii läks raisku 2,5 - 4 aasta töö ja investeeringud.
Iga kord alustati arvutisüsteemiga otsast peale,
kuna vana polnud täpselt see, mida taheti.
See on tekitanud kannatusi.
Inimestest on näha, mis viimase 20 aastaga on tehtud.
Praegusel valitsusel pole pikaajaline planeerimine õnnestunud.
Kui võrrelda õpetajaid muu maailmaga,
on edukamate riikide süsteem meie omast täiesti erinev.
Iisraeli klassides on palju õpilasi,
ja pea kõik lähevad kõrgkooli või ülikooli.
Edukamad riigid annavad juba alates 16. eluaastast
lastele keskkoolis kutseharidust.
Klassid on väikesed, nagu Skandinaavias.
Õpetajaile makstakse seal väga kõrget palka,
mitte üksnes mõistlikku, vaid keskmisest kõrgemat,
et tagada hariduse kvaliteet.
- Iisraeli poliitiline olukord on raske,
ja palju raha kulub riigikaitsele.
Haridus on eelarves kaitse järel siiski teisel kohal.
Seda on palju, kuigi mitte veel piisavalt.
Olukord on paranenud. 2009. aastani olime krisiis.
Tundus, et ees ootab katastroof.
Sellest peale on olukord paranenud.
- Oled olnud otsustamise juures.
Kuidas rahad praktikas hariduse ja riigikaitse vahel jagatakse?
Kuidas otsustatakse, mis on Iisraelis oluline?
- Raha läheb sellele, kes kõige suuremat lärmi teeb.
Asjade üle muidugi vaieldakse läbirääkimistel.
Otsused sõltuvad suuresti peaministrist.
Tavaliselt tehakse otsused viimasel minutil.
Püsivat programmi pole.
Otsustatakse viimasel hetkel, kuna tihti peab tegema kärpeid,
nagu on näha ka järgmise eelarve puhul.
- Tahan veel kord raha juurde naasta. - Raha pole ainus asi.
- Kuigi haridusministeeriumil on suurusjärgult teine eelarve,
läheb 90% sellest palkadeks.
Haridusministeerium töötab seega alla 10%ga oma eelarvest.
Projektideks võimaldatav raha hulk on palju väiksem.
- See pole päris õige. Viimasel ajal on asjad teisiti.
Me pole rääkinud kõrgharidusest.
2009. aastani oli see kokkuvarisemise äärel,
kuid 2011. a otsustasid haridusministeerium, peaminister
ja ülikoolide juhtkonnad end süsteemi päästmiseks ohverdada.
See toimis. Valitsus investeeris 5 aastaga 5 miljardit seeklit
ja nüüd näeme tulemust.
- Kas gümnaasiumi järel ülikooli minek on Iisraelis tavaline?
- Jah, loomulikult.
Nagu rääkisime, koolides on tulemused halvad,
kuid ülikoolides suurepärased.
See avaldab mõju ka väljaspool - investeeringud, tehnoloogia,
teadusuuringud ja areng.
Nägin just YouTube'i videot, kus öeldi,
et boikoteerige Iisraeli, kui tahate,
kuid mõistke, mida see tähendab.
Iisraeli on võimatu boikoteerida, kuna meil on kõik olemas.
Isegi su mobiiltelefon või juurviljad;
ja see kõik on tänu arengule,
mida on võimaldanud Iisraeli kõrgkoolid.
- Eli, rääkisid minevikust.
Iisraelis on küll palju häid asju,
kuid inimesed tahavad teada, mis tulevikus toimuma hakkab.
Venemaalt saabunud immigrandid tulid Iisraelile suureks kasuks.
Sealt saabus palju haritud inimesi, kes jäävad nüüd pensionile.
Nüüd näeme, milline meie haridussüsteem tegelikult on.
Ülikoolid on suurepärased, kuid koolidega tuleb midagi teha.
- On siin midagi pistmist sellega, et koolide tase on halb,
kuid ülikooliharidus hea?
- Edu sõltub endast, mitte üksnes rahast.
See sõltub enesedistsipliinist ja heade tulemuste poole pürgimisest,
ning ka vanematest ... - Kultuurilistest väärtustest.
- Täpselt. Vaadake Vene immigrantide lapsi.
Haridus on neil omaette eesmärk. Kuid iisraellased,
mitte küll kõik, ma ei taha üldistada,
suhtuvad haridusse teisiti.
Edu ülikoolis sõltub üksnes endast.
Ülikoolis peab kõvasti tööd tegema.
Mitte üksnes õppides, vaid tuleb ka tööd leida.
Tuleb tegeleda ka reservteenistusega.
- Lisaks minnakse Iisraelis ülikooli küpsemas vanuses,
21-22-aastaselt pärast armeed.
- Siin on näha armee tähendus Iisraelis.
See annab elule uue perspektiivi.
- Tahan naasta kultuuriliste väärtuste juurde.
Minagi lugesin lapsena ja vanemad õhutasid seda.
Iisraeli hariduses on ehk see viga, et lapsi ei õpetata kodus.
- Täpselt. - Vanemad väldivad oma vastutust.
Vanemad süüdistavad haridussüsteemi.
- Nad süüdistavad õpetajaid.
- Ja nad süüdistavad süsteemi, mis osutab vanematele.
Keegi ei õpeta lapsi. - Keegi ei võta vastutust.
- Täpselt. Inimesed peaksid vastutuse võtma.
Neile ei avaldata survet vastutuse võtmiseks.
Varem oli Iisraelil suur tahe edu saavutada,
kuna olime niivõrd raskes olukorras. Majandus oli nõrk,
meid ümbritsesid tugevamad vaenlased.
Tänapäeval see surve puudub.
- Olen nõus, ja rääkisingi juba materialismist.
Nüüdki ümbritsevad meid vaenlased, kuid 1990. aastaist alates
on globaliseerumine toonud meid ülejäänud maailmale lähemale.
Internet on muutnud meie vaateid elule.
See ongi üks põhjuseid.
- Iisrael on ehk tipptehnoloogia ja meditsiini väike impeerium.
- See on impeerium, mitte "väike impeerium".
- Mainisid, et vaimseid teemasid ei õpita piisavalt.
Koolides neid pole, kuid ülikoolides on.
- Isegi liiga palju.
- Iisrael on Kanada järel harituselt maailmas teisel kohal.
See on imeline, väike riik Lähis-Idas.
- Kuid 74% bakalaureusekraadi omavaist inimestest
ei tööta oma erialal.
- Kui Iisrael on nii edukas tipptehnoloogias,
milleks on vaja muud? Miks ei võiks sellele keskenduda?
- Ees võib oodata sama olukord kui 2000. aastal,
kui lõhkes hi-tech'i mull.
Investeeringud tuleb hajutada erinevatele aladele.
Meil on teadmisi ka majanduse ja põllumajanduse alal.
- Kas investeerime neisse piisavalt?
- Võib-olla piisavalt, kuid pidevalt peab arenema.
Ei tohi paigale jääda.
Iisraeli ülikoolid on olnud teadmiste ja teadusuuringute keskused.
Täna on need kraadijagamiskohad.
Kraade saab kutsekõrgkoolidest,
ülikoolid on teadusuuringute jaoks.
Õpin Heebrea Ülikoolis ajalugu.
Varem oli ajalooteaduskonnas palju õpilasi,
kuid tänapäeval mitte, kuna kõik õpivad majandust,
statistikat ja muud sellist. See on hea näide olukorra kohta.
- Tahaksin võtta uue teema.
Valitsus kiitis hiljuti heaks Arieli Ülikooli staatuse Samaarias.
Selle ümber tekkis suur avalik vaidlus.
- Mitte üksnes Iisraelis, vaid kogu maailmas, eriti Euroopas.
Saime selle eest palju kriitikat ja selle üle vaieldi Iisraelis.
Minu meelest tuleb Arieli ülikool rajada.
Minu arvates on see väga oluline.
Ja valitsus teeb selle teoks. See kuulus koalitsioonilepingusse.
Isegi kaitseminister, kes oli Arieli Ülikooli vastu,
peab selles vastu tahtmist osalema.
- Iisraelis mõjutab poliitika seega haridussüsteemi?
- Poliitika mõjutab Iisraelis kõike.
- Mitte üksnes Iisraelis. Poliitika mõjutab haridust kõikjal.
- Iisraelis on akadeemiline maailm suhteliselt sõltumatu.
Ülikoolide Nõukogu tahtis sekkuda
Beersheva Ülikooli poliitikateaduskonna programmi.
Väljaspool Iisraeli asuva ühenduse nimetatud rahvusvaheline komisjon
soovitas muuta kogu teaduskonna programmi.
Kui valitsus ähvardas osakonna sulgeda,
tekitas see palju vastuseisu, ja see on oluline.
- Kirjutasite selle kohta artikli.
- Jah. Kirjutasin, et otsus oli suhteliselt mittepoliitiline,
kuigi kõik on poliitiline.
Antud olukorras olid sulgemiseks selged põhjused.
- Miks? Mis seal toimus?
- Seal on vaid üks mentaliteet. Enamasti vasakpoolne.
Vasakpoolselt võib mõelda,
kuid parempoolsed ja konservatiivsed seisukohad peavad ka esile pääsema;
kõik hääled peavad kõlama.
- Tahan rääkida selle kontekstist. Eli on väga viisakas.
Iisraelis võib akadeemiline maailm öelda, mida tahab,
ja see on tõsi, peaasi, et see on enamjaolt vasakpoolne.
Teatud õppasutustes, eriti humanitaarvaldkondades,
ei tohi parempoolselt mõelda. Esineb üksikuid erandeid.
Beersheva oli selle ilmingu äärmuslik näide.
Seda kritiseeriti, kuna seal kiusati erineva nägemusega tudengeid.
Ülikoolis takistati õpetajate tõusu ametiredelil
nende poliitiliste vaadete tõttu.
- Rahvusvaheline komisjon sellega ei tegelenud,
vaid ütles üksnes, et seal oli vaid üks mentaliteet.
- Seal puudus vabadus. - Täpselt.
Tudengid peavad arenemiseks kuulma erinevaid arvamusi.
- Kuid valimistel on rahvas hääletanud viimasel ajal paremtiiva,
või tsentristliku paremtiiva poolt.
- Akadeemilist maailma ei saa poliitiliselt määratleda,
see on sõltumatu, ja see on väga oluline.
- Enamik ülikoole oli uue ülikooli vastu Samaarias,
Kas see ei näita selget poliitilist kava?
- Neil on tõesti poliitiline plaan.
Kui kavandati ülikooli Tel Avivi, oli Jeruusalem vastu;
kui planeeriti Haifa Ülikooli, olid Jeruusalem ja Tel Aviv vastu;
seejärel Bar Ilan ja nii edasi.
- Tegemist on siis konkurentsiga? - Jah, konkurentsi ja eelarvega.
- Ja prestiizhiga.
- Lõpetuseks - mida tuleks Iisraeli haridussüsteemis muuta?
- Sõltub, kas räägime koolidest või ülikoolidest.
Koolide osas pole asi rahas; selle võib unustada.
Asi on enesedistsipliinis ja hariduse tähenduse mõistmises,
õpingute ja õpetuse olemuse mõistmises.
Ülikoolide tase on langemas.
Need tuleb säilitada uuringute ja teadmiste keskustena.
- Kuidas saab mõjutada laste enesedistsipliini?
- Seda tuleb sundida. Vabandan oma poliitilist ebakorrektsust.
Selles tuleb olla väga otsustav. Ja lõpuks saab see teoks.
- Kas kodude ja koolide vahel peaks olema rohkem koostööd?
- Vanemad peavad mõistma, et piir on ees,
ja kui nad seda mõistavad, siis asjad muutuvad.
- On olemas ka suurem probleem.
Peaks täpselt planeerima, mida Iisraelis tuleks teha,
ja see plaan ellu viia.
Ministeeriumide eluiga on lühike,
kuid see protsess kestab vähemalt 10-15 aastat.
Kui tahetakse lapsi lugema õpetada,
tuleb vanematega 10 aastat tööd teha.
Tuleb investeerida perede ja laste juhendamisse
pikemas perspektiivis, et nende suhtumine muutuks.
- Viimane küsimus - Kas oled optimistlik?
- Olen väga optimistlik, olen ju juut.
Kõrgharidus on Iisraelis väga tugev.
Nagu mainisin, koolide ja ülikoolide tase on erinev.
- Aitäh, Eli. Meie aeg on otsas. Aitäh ka Saanale ja Matile.
Aitäh vaatamast! Kohtumiseni järgmisel korral!
Tõlge: Monika Jaaguri