JERUUSALEMMA STUUDIO
Tere tulemast Jeruusalemma stuudiosse!
Minu ekspertkülaliseks on taas Pekka Sartola,
kes on varemgi Lähis-Ida küsimustes saates viibinud.
Rääkisime viimane kord Pekkaga Googi sõjast ja mis sel ajal toimub.
Seda sõda on oodat alles kannatusteaja keskel
ja asub ehk veel suhteliselt kaugel. Issand üksi teab selle toimumisaega.
Nüüd sukeldume tänapäeva ja räägime sündmustest Süürias,
Iisraelis, Liibanonis ja kogu Lähis-Idas,
kuna nad on kõik omavahel seotud.
Süüria sündmused on 1,5 aastat uudistes olnud.
Seal on kodusõja-laadne olukord, mis näis alguses väiksemana,
kuid on edenenud tõusvas joones.
Kuidas on võimalik, et selline inimeste pimesi tapmine
on hakanud kasvama ja keegi ei saa midagi ette võtta?
- Selleks on mitu põhjust.
Peame selle küsimuse puhul veidi ajas tagasi minema
aastasse 1970, kui praeguse presidendi Bashar al-Assadi isa Hafez al-Assad
haaras veretu sõjalise putšiga võimu.
Ta esindab väikest alaviitide islamirühma,
mis moodustab Süüria rahvastikust vaid 3,5%.
Ometi haarasid nad täielikult võimu, panid võtmepositsioonidele
omad inimesed ning alustasid samas nn etnilist puhastust;
teiste seas Hama linnas,
mis oli tollal Süüria põhireligiooni sunniitluse kantsiks.
Seal tapeti kontrollimatu massimõrva käigus üle 20 000 inimese
ja sunniidid muudeti teise järgu kodanikeks.
See on tekitanud Araabia kevade käigus vastureaktsiooni.
Sunniite on Süürias ca 80%.
Kuna Araabia kevad on olnud peamiselt sunniitluse lipulaev
nii Liibüas kui Egiptuses, üritades seda ka Jordaanias,
ja praegusel hetkel Süürias, võime rääkida seal ususõjast,
mis tahab taastada Hafez al-Assadi võimupöörde eelset olukorda.
- Kuidas on võimalik, et ei ÜRO-s ega mujal
suudeta teha otsust selle kontrolli alla saamiseks?
- Süürial on võimsaid toetajaid. Suurim neist Läänes on Venemaa,
kes on toimetanud sinna relvi ja relvatehnoloogiat,
kahjuks ka palju massihävitusrelvi, mida on müüdud litsentsidena
kolmandate riikide kaudu Süüriale, kes need on valmis teinud.
Venemaa tahab säilitada Lähis-Idas sillapea positsiooni.
Neil on kaks laevastikubaasi Latakias ja Tartuses.
Venemaal on tugevad sidemed Süüria ja selle suurima toetajaga Lähis-Idas
ehk Iraaniga.
Selles omapärases oravarattas on kõik asjad omavahel seotud.
Ei saa lammutada üht osapoolt, ilma et mõni muu faktor esile tuleks.
Näiteks Hiina, Iraagi shiiidid ja Hezbollah Liibanonist.
Kõik need asjad moodustavad suurema terviku.
Kaardilt on näha etniline jagunemine Süürias.
Suurim kollane osa tähistab sunniite,
alaviidi vähemus asub peamiselt rannikualal ja Damaskuse piirkonnas.
Ülejäänud on kurdid, druusid ja kristlased.
Araabia kevade taustapositsiooniks on selle olukorra taastamine.
Araabia kevadet tahetakse muuta ususõjaks.
Ka Soome Välisministeerium kasutas hiljuti seda terminit esimest korda,
kui räägiti religioonist Lähis-Ida võtmefaktorina.
- Viitad palju sunniitide-shiiitide vastuseisule.
Kust see vihavaen tekkis? Kuidas tekkis sunniitlus ja shiiitlus?
- Peame naasma 17.-18. sajandisse,
kui pärast Muhamedi sai sunniitlusest nö riigiusk.
Nad peavad peamiseks sunniitlust ehk Muhamedi õpetust.
Shiiitlus on aga seotud Muhamedi väimehe Ali järgijatega.
Shiiitluse üldnimetus on Shiat Ali, mis rajaneb imaami-kesksel mõtlemisel
ehk ülaltjuhitavale diktatuurile.
Sunniitluse religioosne mõtlemine aga rajaneb õpetusel.
- Teisisõnu on tegemist religioossete eriarvamustega.
- See on tõesti usuline jagunemine. Neil on ka ühiseid näitajaid.
Nii alaviidid kui shiiidid ootavad islami messiast ehk mahdi't,
kes peaks vabastama ja päästma kogu maailma.
Sunniitlus ei ole seotud mahdi'ga, vaid tahab rajada kalifaati
ehk valitseda maailma islamistliku kaliifi kaudu.
- Kontekst on seega religioosne.
- Jah. Seepärast mind häiribki, et Lääs ei kaasa läbirääkimistele,
kus ühe faktorina osaleb ka Iisrael, sõna 'religioon'.
See lükatakse nö "vaiba alla", kuigi kõigis neis riikides
on religioon tugevaks motivaatoriks nii sise- kui välispoliitikas.
- Lähis-Idas valitseb religioonimentaliteet,
kuid seda ümbritsevad suurvõimud näevad seal vaid võimu-
ja majanduspoliitilisi huve.
- Nii see on. Väidetavalt pole usk kristlikus Läänes nii oluline faktor
kui islamiriikides, kus harrastatakse oma usku kristlastest palju siiramalt.
Olgu see siis õige või vale, kuid nad on selles palju siiramad.
Mõned Lääne juhid nimetavad end samuti kristlasteks.
Näiteks George Bush lehvitas Piiblit, kui teatas, et Püha maa tuleb jagada.
Piibel ei räägi sellest midagi.
Nad pööravad kristlusele ja Piiblile selja
ning võtavad poliitilise hoiaku, oluline on ka naftakaubandus.
- Kuidas mõjutavad Lähis-Ida võimupoliitikat nafta-
ja teised majanduslikud suhted?
- Neil on otsustav roll.
Lähis-Ida riikidel on energia valdkonnas suur võim.
Iraan on neist mõjuvõimsaim, järgneb Saudi Araabia.
USA on seotud Saudi-Araabiaga.
Neil on ühisettevõte ARAMCO, mis toodab ja töötleb Saudi naftat.
Iraan müüb oma toornaftat Hiinale, kes suurriigina suudab mõjutada
ÜRO Julgeolekunõukogu, takistades Iraani-vastaseid sanktsioone.
Venemaa, kes saab üht-teist nii Iraanilt kui Süürialt,
on samas paadis ega soovi piirkonnas konflikte,
mis mõjutaksid nende huve.
- Süüriat ja seal hetkel käsilolevat probleemi
ei saa seega kuidagi antud tervikust eraldada?
- Ei saa. Tuleb arvestada ka Assadi klanni olukorraga.
Kui Assad vanem haaras kunagi võimu, oli Golan juba kaotatud,
Iisrael oli selle tagasi haaranud.
Ta hakkas propageerima mõtet, et Iisrael peab Golani loovutama.
Seoses antud nõudmisega ütles ta 1970. aastail:
"Kuigi saaksime Iisraelilt läbirääkimistega kõik, mida tahame,
ei tühistaks see fakti,
et Iisrael on hävitatavate riikide nimekirjas endiselt esikohal."
Kõik on kõigega seotud.
Ka Liibanonis Süüria ja Iraani abil valitsev Hezbollah
on pühendunud samadele shiiitide eesmärkidele.
- Kuidas Liibanon ja Hezbollah hetkel Süüria konfliktiga seotud on?
- Hezbollah põhitoetaja Iraan tarnib neile relvi, raha
ja sõjalisi nõustajaid ning seda kõike Süüria kaudu.
Iisraelil ja teistel on õnnestunud takistada meritsi toimuvaid tarneid.
Nii on Süüria Iraani jaoks parim tee abi toimetamiseks Hezbollah'le,
kelle eesmärgiks on samuti Iisraeli hävitamine.
2006. aastal nn Hezbollah sõja ajal oli neil kasutada ca 12 000 raketti,
millest tulistati Iisraeli ca 4000 raketti kuus.
Siis toodi sisse ÜRO vaatlejad, kes pidid takistama taasrelvastumist.
See pole eriti hästi õnnestunud.
Erinevate allikate ja Iisraeli andmeil on neil hetkel 50-60 000 raketti,
mis on suunatud Iisraelile.
ÜRO küll tegutseb piirkonnas, kuid selle käes on üsna seotud.
Süüria aga tegutseb aktiivselt ja toimetab Hezbollah'le, mida vaja.
- Mainisime massihävitusrelvi. Kuidas näed sina,
ja kuidas jälgivad teised, näiteks Iisrael, võimalikke sündmusi?
- Olukorda tulebki jälgida,
kuna massihävitusrelvade kasutamine väikeses piirkonnas on katastrofaalne.
Isegi Venemaa on selle võimaluse hukka mõistnud.
Kuid praegune Süüria president Assad teatas mitu kuud tagasi,
et kui keegi peaks neid ründama ja püüdma mõjutada nende siseasju,
ründab ta rakettidega Tel Avivi.
Isegi kui neid ründaks Türgi, suunaks Süüria oma raketid Iisraeli.
Nad peavad Iisraeli kogu Lähis-Ida konflikti kurja juureks.
Massihävitusrelvad, sh keemia- ja bioloogilised relvad,
on osaliselt välja toodud, mis põhjustas rahvusvahelisi reaktsioone.
See mõisteti hukka, kuid tuleb meeles pidada,
et Damaskusest on Liibanoni vaid tunni-paarine teekond.
Kui nad toimetavad oma relvad Hezbollah'le, on nende käed puhtad.
Seal on aga hulljulgeid, kes ei kõhkleks neid kasutada.
Seetõttu on Iisrael valvel ja valmis hävitama relvakonvoisid,
kui neid liigutama hakatakse.
- Kui ajas veidi edasi minna ja Süürias läheks võim mässulistele,
milline olukord võiks siis Lähis-Idas tekkida?
- Üks diktatuur vahetub teisega.
Araabiamaades on võimuvahetus olnud enamasti alati vägivaldne.
2. MS järel on erinevais araabia- maades toimunud ca 40 võimupööret.
Vähemalt 90% neist on olnud vägivaldsed.
Kui Süüria sunniidi mässulisi rahastav Moslemivennaskond saab võimu,
moodustavad nad valitsuse ja hakkavad riiki uuesti üles ehitama.
Põhieesmärk, mis seisab ka nende põhikirjas, on aga endine.
Sarnane põhikiri on ka Hamasil, mõlemi sihiks on Iisraeli hävitamine.
Sama põhikiri siirdub olukorra stabiliseerudes ka Süüriasse.
Oht Iisraelile säilib,
valitsegu Süürias Assad või Moslemivennaskond.
- USA toetab samuti mingil määral Süüria mässulisi.
Milliseks võib kujuneda USA ja Moslemivennaskonna suhe?
- Moslemivennaskonna põhikantsiks on hetkel Egiptus,
kus ollakse äärmiselt sõltuvad USA sõjalisest ja majandusabist,
mis ulatub üle 2 miljardi USD aastas.
Nad sõltuvad ka turismist ja Suessi kanalist.
Egiptuse rahvamajandus sõltub neist kolmest faktorist.
Vennaskonna president Mohammed Morsi taandus mõnedest avaldustest
rahulepingu teemal Iisraeliga, sest kardab USA abiraha kadumist.
Kuna avaldused on olnud Iisraeli suhtes positiivsed,
on USA nõustunud aitama mässulisi Assadi klanni võimult tõukamiseks.
See toimub muidugi välisluure- organite ja teiste ametite,
mitte otse valitsuse kaudu.
Kõik on omavahel seotud.
Pole ühtki üksikut probleemi, mille lahendamine rahustaks olukorra.
- Meie jaoks on üheks peamiseks abi- allikaks sündmuste jälgimisel Piibel.
Mida võib leida Piiblist,
mille valguses võiks ka antud olukorda vaadelda?
- Piibel on teatanud üsna selgelt ette ka Süüriaga toimuvaid sündmusi.
Pilt pole eriti lohutav.
Jumal on sidunud end Iisraeli rahva ja selle kaitsmisega.
See on Tema silmatera ja Ta on pühendunud oma tõotustele
ning sellele, et need ühel päeval teostuvad.
Vaatame mõningaid prohveteeringuid.
Jesaja 10:24-25, mis pole seni veel teostunud.
"Seepärast ütleb Issand, vägede Jehoova nõnda:
Ära karda, mu rahvas, kes elad Siionis, Assurit,
kui ta pekasb vitsaga ja Egiptuse kombel tõstab su kohale oma kepi!
Sest veel pisut-pisut, siis on mu sajatusel lõpp
ja mu viha pöördub neid hävitama!"
Teine veelgi võimsam ja konkreetsem Jesaja ennustus
on ptk 17:1-3. Ennustus Damaskuse kohta:
"Vaata, Damaskus lakkab olemast linn ja muutub varemeks!"
Seda pole teadaolevas ajaloos veel kunagi juhtunud,
mistõttu võib arvata, et see on alles ees.
Jeremija 49:24, 27 - Damaskus muutub araks,
pöördub põgenema, teda haarab hirm;
teda valdab ahastus ja valu nagu sünnitajal!
Ja ma süütan Damaskuse müürisse tule.
Aamose 1. peatükk, salmid 3 ja 5 - Nõnda ütleb Jehoova:
Damaskuse kolme üleastumise pärast, koguni nelja pärast,
ma ei võta seda tagasi ... ma murran katki Damaskuse riivid.
- Täpselt. Need on üsna karmid sõnad.
- Jah. Peame seda tõsiselt võtma. Me ei hirmuta nendega,
vaid teatame, mida Jumal on meile oma Sõnas ilmutanud.
- Viitasid Hiinale, Venemaale ja USA-le.
Nende valitsused aga ei raja oma otsuseid Jumala Sõnale.
Neil pole jumalakartust.
Kas olukorras, kus keegi neist ei toetu Jumalale,
pole mitte kõik kaotajad?
- Nad on tõesti kaotajad.
Sellele seltskonnale võiks lisada ka Lääne institutsioonikristluse.
Väga vähe vaadeldakse asju läbi Sõna peegli.
Mõne aastakümne eest Talvesõja ajal palvetas isegi meie president.
ja toetusime asjadele, kust teadsime saavat abi.
Nüüd on Jumalale selg pööratud.
Esil on majanduslikud ja sõjalised aspektid,
poliitika ja nafta.
Ning Koraani või islami õpetust võetakse täna Läänes
samuti tõsisemalt kui Jumala ilmutusi.
- Piibelgi räägib sellest, et me ei peaks kartma.
Kuid kas mitte kõiki ei valitse neis asjus suur hirm?
- Jah. Inimesed peaksid lõpuaja sündmusi tõsisemalt võtma.
Kõik need prohveteeringud on seotud lõpuaegadega.
Need on tagasipöördumatud Jumala ilmutused, mis teostuvad.
Praegused asjade seisud liiguvad kiiresti nende realiseerumise poole.
Ma ei ennusta, millal see toimub. Jumal üksi teab seda graafikut.
Loeme Piiblist vaid, mis juhtub; Jumal teab, millal see juhtub.
Piiblist ja Jumala Sõna autoriteedist lahtiütlemine on samuti Sõnas kirjas.
- Olen ise aru saanud, et Iisraeli aspektist
on kõige olulisem Iraani teema, kuna Iraan valitseb teatud mõttes
selle plahvatuse käivitamist.
- Uurisin täna meediaväljaandeid.
Iraani vaimne juht Ali Khamenei teatas armee juhatusele,
et tasub valmistuda sõjaks, mis olevat vaid nädalate küsimus.
Need väited rajanevad muidugi tema oletustel.
Neilgi on luureandmeid selle kohta, mida Läänes mõeldakse,
mida seal planeeritakse, millal mängivad rolli USA valimised.
Kui Iraani rünnatakse, tasuks seda minu meelest teha
enne USA presidendivalimiste kampaaniat oktoobris.
Iisraeli teatel lõpeb neil oktoobris kannatus, ja kaob ka ründamisvõimalus,
sest siis muutub Iraan tegelikult juba tuumariigiks.
Seda tuleb takistada ja seda on lubanud teha ka USA.
- Tuumarelvadest rääkides on mängus võimsad panused.
- Jah. Mõeldes tuumarelva psühholoogilisele
ja strateegilisele tähtsusele Lähis-Idas -
kui tuumarelva omab Iraan, kelle usulis-fanaatiline mõtteviis
pärineb argireaalsusest erinevast maailmast,
tekitab see hirmu. Seda tuleb takistada.
Iraan on tohutu suur riik, täis loodusvarasid ja muid rikkusi,
neil on suur armee, ja nende sihiks on levitada shiiidi hegemooniat
teisele poole lahte ehk Kuveiti, Qatarisse, Saudi Araabiasse,
ning kinnitada sellega oma positsioone.
Tuumarelv on strateegiline ja hirmutav relv
ka teiste usulahkude aspektist.
- Seoses selle kõigega on kristlaste olukord neis riikides
raskemaks muutunud.
- Jah. Egiptuses näiteks kiusatakse taga kopti kristlasi.
Sellesse pole eriti sekkutud, kuigi Egiptuse praegune president
püüab neid sündmusi hetkel veidi vaos hoida.
Iraanis ja Iraagis kiusatakse kristlasi taga,
rääkimata Hamas'ist Gazas.
See pole probleemiks üksnes Lähis-Ida riikides.
Ka Indias on hakanud esinema karme tagakiusamisi.
Seal avaldavad tugevat mõju hinduism ja islam.
- Saateaeg on otsakorral.
Usun, et peame koos vaatajatega nende asjade eest palvetama,
et Jumal võiks kõike juhtida ega juhtuks midagi,
mis rööviks inimestelt usu.
Eelkõige võiks palvetada ühiselt neis maades kannatavate eest,
kuna palve on kõige vägevam relv.
- Tõepoolest. Meil on suur ja võimas Jumal.
Mida Tema on oma Sõnas ilmutanud, saab sündima.
Lõpus, Taevaranna horisondil, kumab ka igavene rahu,
kuhu meiegi oma pilgu suuname.
- Aitäh nende aktuaalsete asjade käsitlemise eest.
Nelja nädala pärast jätkame uute teemadega.
Aitäh vaatamast!
Tõlge: Monika Jaaguri