o
Tervetuloa Jerusalem studioon!
Jerusalemin historia ulottuu 6000 vuoden taakse.
Se on ollut juutalaisten pääkaupunki ja uskonnollinen keskus
kuningas Daavidista lähtien 3000 vuotta sitten.
Siitä lähtien se on kiinnostanut juutalaisia, kristittyjä,
muslimeita ja monia muita.
Jerusalem on Israelin suurin kaupunki,
jonka asukasluku on 800 000.
Se on Israelin toiseksi suurin metropolialue,
jossa asuu miljoona ihmistä.
Siellä on Israelin parlamentti, korkein oikeus,
ja useimmat ministeriöt.
Kaupungissa asuu israelilaisia ja palestiinalaisia,
uskonnollisia, sekulaareja ja ulkomaalaisia.
Jerusalem edustaa Israelin väestön monimuotoisuutta.
Vieraanamme on työväenpuolueen pääsihteeri
ja Jerusalemin kaupungin- valtuuston jäsen Hilik Bar.
Tervetuloa, Hilik Bar.
Tervetuloa myös kanssa- juontajani Saana Sladkov,
ja TV7 analyytikko Mati Shoshani.
Herra Bar, olette kertonut, että lapsena ensimmäistä kertaa
Jerusalemissa käydessänne lumouduitte kaupungista, miksi?
Olin yllättynyt siitä vaikutuksesta, koska olin syntynyt
pyhässä kaupungissa, Safedissa. Ajattelin, että tämä on samanlainen.
Mutta kun tulin tänne bar mitsva-matkalleni,
ihastuin jostain syystä kaupunkiin.
Ehkä sen pyhyyden ja esi-isiemme historian vuoksi.
Vannoin, että teen elämäntyöni Jerusalemissa,
ja uhkasin isäänikin, että jos hän ei lähetä minua tänne opiskelemaan,
karkaan kotoa, ja hän uskoi minua
sen perusteella mitä olin tehnyt aiemmin.
Isä lähetti minut sisäoppilaitokseen Jerusalemiin Givat Mordechaihin.
Kävin kouluni täällä, ja armeijan jälkeen palasin tänne.
Tämä ihmeellinen kaupunki on oleva kotini loppuelämäni,
näin toivon.
Mati, Jerusalem on kehittynyt paljon viime vuosikymmeninä,
ja viime vuosina erityisesti visuaalisesti. Kertoisitko tästä?
Kaupunki on todella muuttunut parin viime vuoden aikana.
Se on osittain kaupungin- johtajamme Nir Barkatin ansiota.
Hän on ollut virassa vuodesta 2008 lähtien.
Tiet ovat muuttuneet, kaupunki on puhtaampi, kauniimpi
ja tuoksuu paremmalta kuin ennen.
Se on pitkälti Nirin ansiota, mutta ei vain hänen.
Monet ovat tehneet hyvää työtä ja osa rahoituksesta on hallitukselta.
Parin viime vuoden aikana kaupunki on muuttunut täysin.
Herra Bar, te vastaatte turismista ja ulkomaansuhteista
Jerusalemin kaupunginhallituksessa.
Mitä Jerusalemilla on tarjottavana turisteille?
Yksinkertaisesti: Jerusalemilla on kaikki.
Jerusalem on Israelin kuuluisin brändi, ehkä koko maailman.
Maailmassa ei ole monta ihmistä, joka ei olisi kuullut Jerusalemista.
Yli 3,5 miljardia ihmistä unelmoi tänne tulosta
uskonnollisista tai historiallisista syistä.
Jerusalem ei ole enää vain vanha ja pyhä,
vaan se tarjoaa myös paljon uutta.
Se ei ole vain pyhä kaupunki, jonne tullaan uskonnollisista syistä.
Se tarjoaa upeita makuelämyksiä, museoita,
Israelin parasta taidetta ja oopperaa.
Jerusalemissa on kaikkea uutta,
mutta se on yhteydessä myös 6000-vuotiseen historiaansa.
Tel Aviv tarjoaa uusia asioita, mutta Jerusalemissa on kaikki.
Siksi 90% Israelin turisteista tulee Jerusalemiin.
Jerusalem on korvaamaton Israelin turismin ankkuri.
Vaikka turisteja tulee näin paljon,
hotellihuoneiden määrä ei ole juurikaan kasvanut.
Kadut ovat samoja. Minne nämä miljoonat turistit mahtuvat?
Vuonna 2011 turisteja tuli enemmän kuin koskaan.
He kaikki ovat nukkuneet jossain. 2011 oli todella ennätysvuosi.
Mutta olen samaa mieltä.
Jerusalem ei ole uusi, alusta asti suunniteltu kaupunki.
Sen infrastruktuurit ovat tuhansia vuosia vanhoja.
Meillä on kuitenkin monia ratkaisuja.
Monista entisistä kouluista ja hallitusrakennuksista
tehdään nyt pieniä ja keskisuuria hotelleja.
Monia hotelleja, joilla ei ollut paljon käyttöä, on saneerattu.
Edullisempia hotellihuoneita on nyt enemmän tarjolla.
Kaikki eivät voi maksaa kalliita hintoja.
Nyt on enemmän huoneita, ja myös sopivia hintoja reppumatkalaisille
ja nuorille, joilla oli aiemmin vaikeaa Jerusalemissa.
Nyt Jerusalemissa on lähes 10 000 hotellihuonetta.
Julistimme Nir Barkatin kanssa, että toisen kauden loppuun mennessä,
joka päättyy 2018, haluamme kaksin- kertaistaa hotellihuoneiden määrän.
Olemme jo saaneet satoja huoneita lisää.
Suunnitelmissamme on lisätä huoneita 6000-7000:lla.
Yritämme saada jokaisen vanhan rakennuksen tai tontin
hotellikäyttöön.
Jerusalemiin on suunnitteilla satoja uusia hotellihuoneita lähivuosina.
Jerusalemin infrastruktuurista ei kuitenkaan koskaan tule täydellistä.
Tilanne on kuitenkin parantunut huomattavasti.
Mati, vaikka Jerusalemia pidetään Israelin yhtenäisenä pääkaupunkina,
se on kuitenkin jakautunut juutalaisten ja arabien välillä.
Miten tämä toimii?
Useimmat eivät tiedä, miten lyhyt Jerusalemin nykyhistoria on.
Vuoteen 1967 asti kaupunki oli jakautunut kahtia
Jordanian ja Israelin puoliin. Se oli kaksi eri kaupunkia.
Vuoden 1967 jälkeen puoliskot ovat lähentyneet toisiaan
taloudellisesti ja rakenteellisesti, ja vähitellen hallinnollisestikin.
Tämä kehitys jatkuu yhä.
Herra Bar, Jerusalemiin liittyy paljon poliittisia
ja uskonnollisia intohimoja.
Voimmeko koskaan saavuttaa sen täyttä potentiaalia
ilman rauhaa juutalaisten ja arabien välillä?
Näin juuri nyt teemme, vaikkei rauhaa ole.
Vuodesta 1967 lähtien kaupungissa on ollut 1/3 muslimeja,
1/3 ultraortodoksijuutalaisia ja 1/3 sekulaarijuutalaisia.
Jerusalemissa asuu ja työskentelee paljon kristittyjä.
Tämä todistaa, että muslimit, kristityt ja juutalaiset
voivat elää yhdessä rauhassa.
Useimmat konfliktit Jerusalemissa
ovat ultraortodoksi- ja sekulaarijuutalaisten välisiä.
Täällä ei näy muslimien ja juutalaisten,
tai kristittyjen ja muslimien välistä väkivaltaa.
Matkailussa ja koulutuksessa tehdään yhteistyötä.
Mutta tottakai, kun palestiina- laisten kanssa saadaan rauha,
kommunikointi ja yhteistyö on helpompaa.
Jotkut arabit eivät uskalla tehdä yhteistyötä siionistien kanssa.
Israelilaishallinto on kuitenkin ainoa, joka on antanut
täyden uskonnonvapauden kaikille kolmelle pääuskonnolle.
Kun muslimit tai kristityt hallitsivat kaupunkia,
he eivät antaneet harjoittaa muita uskontoja.
Juutalainen uskonto vaatii muiden uskontojen kunnioittamista.
Muslimit ja kristityt harjoittavat täällä uskontoaan vapaasti.
Tämä yhteistyö hyödyttää meitä joka päivä.
Jos Jumala suo rauhan jonain päivänä, ja sitä rukoilen,
tilanne paranee, mutta ei se ole nytkään huono.
Sekä Itä-Jerusalemin arabit, että Länsi-Jerusalemin israelilaiset
haluavat elää yhtenäisessä kaupungissa.
Itä-Jerusalemin asuntojen hinnat nousivat jyrkästi,
sen jälkeen, kun Jerusalemin yhdistämisestä alettiin puhua.
Johtajat sanovat mitä sanovat,
mutta kansa tahtoo jakamattoman, Israelin hallitseman Jerusalemin.
Itä-Jerusalemissa asunnot ovat Jerusalemin kalleimpia.
Osa niistä on arabien, osa juutalaisten omistuksessa.
Itse tahtoisin omistaa tontin Itä-Jerusalemissa.
Se tuskin onnistuu tällä palkalla, minkä valtio maksaa.
Miksi niin monet silti puhuvat kaupungin jakamisesta?
Poliitikot puhuvat siitä.
itäjerusalemilaiset eivät sano mediassa,
minkä hallinnon alaisuudessa he haluaisivat olla.
He eivät halua elää palestiinalaisten alaisuudessa,
koska israelilaiset kohtelevat heitä reilusti.
Näemme arabit tasavertaisina kumppaneina.
Joskus he eivät uskalla toimia niin kuin haluaisivat
poliittisista syistä.
Mutta jos heiltä kysytään, mitä he todella sisimmässään haluavat,
he haluavat asua yhtenäisessä Jerusalemissa.
Jakamiseen ei ole mitään syytä edes osana rauhansopimusta,
koska Israel on todistanut hallitsevansa kaupunkia
paremmin kuin mikään muu hallinto on tehnyt.
Kuvittele Berliinin muuri jakamassa tätä kaunista pyhää kaupunkia!
Israel ja Jerusalemin kaupunki ei salli sellaisen kauheuden toteutua.
Silti se näyttää olevan rauhan ehto palestiinalaisten puolelta?
Kannatan rauhaa, tulen työväenpuolueesta,
ja uskomme, ettei hallitus tee tarpeeksi työtä rauhan puolesta,
vaikka on palestiinalaisillakin parannettavaa.
Rauhansopimus vaatii myönnytyksiä kummaltakin osapuolelta.
Yksi myönnytys, jonka palestiinalaisten on tehtävä,
on hyväksyä, että Israel hallitsee Jerusalemia.
Mutta Israelin täytyy antaa kaikkien käydä Jerusalemissa.
Monet minulle pyhät paikat ovat Israelin ulkopuolella.
Rabbi Nachmanin hauta on Ukrainassa.
En minä halua sitä Israelin hallintaan.
Jos Israel todistaa kohtelevansa kaikkia reilusti,
näillä poliittisesti erittäin herkillä alueilla,
sillä on oikeus hallita Jerusalemia, ja se onkin todistanut sen.
Tietysti meidän täytyy tehdä muita myönnytyksiä,
ehkä pakolaiskysymyksessä tai muilla alueilla.
Jerusalemin jakaminen ei hyödytä kumpaakaan osapuolta.
Israelin täytyy varmistaa, että jokainen arabi ja muslimi
saa halutessaan käydä, asua tai työskennellä täällä,
tai harjoittaa uskontoaan. Niin ei nyt ole.
Miljoonat vihollismaiden muslimit haluaisivat käydä Jerusalemissa,
mutta he eivät voi tulla.
Se on turvallisuuskysymys, mutta heidän pitäisi saada tulla,
koska Jerusalem on hyvin pyhä heillekin.
Mutta pikkuisen Vanhan kaupungin jakaminen olisi virhe.
En usko, että palestiinalaiset haluavat sitä.
Millä tavalla kaupungin johto pyrkii parantamaan
Jerusalemin imagoa maailmalla?
Meille tulee kymmenittäin delegaatioita.
Meille on tärkeää näyttää heille,
että Jerusalem on moniuskontoinen ja monikulttuurinen kaupunki,
jossa harjoitellaan yhdessä elämistä kolmen uskonnon kesken
ja ihmisten, jotka tulevat eri puolilta maailmaa.
Olemme ottaneet vastaan erittäin arvovaltaisia delegaatioita,
paavin, presidentti Clintonin, Arnold Schwarzeneggerin,
kaupunginjohtajia ja senaattoreita,
opettajia, koululaisia ja sosiaalityöntekijöitä.
Ryhmiä tulee joka kuukausi. Eilen tuli lapsiryhmä Taiwanista.
He olivat kiinnostuneita opiskelijavaihdosta.
Toivotamme heidät tervetulleiksi ja kerromme heille,
että Jerusalem on myös heidän kotinsa,
jokaisen, jolle Jerusalem on pyhä ja tärkeä.
Jerusalem kuuluu kaikille maailman ihmisille.
Vaikka Israel hallitsee sitä, se ei kuulu vain juutalaisille.
Teemme yhteistyötä evankelisten kristittyjen kanssa.
Viime vuonna pidimme kansainvälisen Raamattu-konferenssin
evankelisten kristittyjen kanssa.
Rohkaisemme uskontojen välistä yhteistyötä.
Sanoitte, että Jerusalem on ainoa esimerkki siitä,
että eri uskonnot elävät rauhassa rinnakkain.
Se on myös sen ansiota, mitä Barkat on tehnyt Itä-Jerusalemissa.
Israelia ja Jerusalemin hallintoa syytetään aina
Itä-Jerusalemin laiminlyömisestä,
mutta Barkat on investoinut valtavasti Itä-Jerusalemiin.
Koulujen ja terveyskeskusten tiloja on parannettu.
Alueen asukkaat muuten usein vastustavat muutoksia.
He sanovat: "Älkää puuttuko asioihimme!"
Mutta kun selitämme heille,
että haluamme kaupungin näyttävän paremmalta,
he ymmärtävät, että haluamme parantaa myös muslimien puolta.
Itä-Jerusalem on muuttunut valtavasti kolmen vuoden aikana.
Se on siistiytynyt, kaunistunut ja parantunut monella tavoin.
Sekulaari väestö tuntuu olevan muuttamassa pois Jerusalemista
erityisesti Tel Avivin alueelle,
jättäen kaupungin arabeille ja ultraortodokseille.
Mitä sanoitte tästä?
Tämä oli surullista kyllä totta, mutta ei enää,
koska onnistuimme osittain pysäyttämään sen.
Jerusalemissa kasvaneet sekulaarit tai tänne opiskelemaan tulleet
joutuvat päättämään jäädäkö tänne asumaan.
He haluavat parhaat juhlat ja pubit
ilman arabeja, ultraortodokseja ja muinaishistoriaa.
Paras sekulaari kaupunki on tietenkin Tel Aviv.
Yritämme kertoa heille lukemattomien tapahtumien avulla,
katutapahtumien ja taidefestivaalien avulla,
- valofestivaali päättyi muutama viikko sitten -
että Jerusalem on hyvin monimuotoinen kaupunki.
Siellä tulee aina olemaan ultra- ortodokseja, arabeja ja kristittyjä,
mutta yritämme kertoa heille, että se on ainutlaatuista Jerusalemille.
Kun itse tulin Jerusalemiin, silmäni avautuivat ja ihastuin siihen.
Niiden määrä, jotka ovat syntyneet tai opiskelleet täällä,
ja sitten jääneet tänne asumaan, on vähentynyt hieman.
Heille täytyy tarjota edullisia asuntoja.
Pyrimme siihen, mutta emme tarpeeksi.
Meidän täytyy tarjota heille kulttuuria, huvituksia ja työtä,
ja olemme edistyneet tässä asiassa,
mutta en usko, että voimme pysäyttää sitä koskaan täysin.
Tehän olette esimerkki sekulaarista jerusalemilaisesta?
Mikä on ystävienne tilanne?
Jotkut ystäväni ovat jääneet Jerusalemiin yliopiston jälkeen.
Jotkut ovat muuttaneet koti- kaupunkiinsa tai Tel Aviviin.
Monet ovat päättäneet jäädä yhteiskunnallisista syistä,
siksi, etteivät toiset ryhmät valtaisi Jerusalemia.
He vaativat edullista asumista ja hyvää koulutusta lapsilleen,
ja työmahdollisuuksia. He haluavat jäädä tänne.
He eivät halua lähteä. He muodostavat 1/3 asukkaista,
ja jos he luovuttavat ja lähtevät, tämä kolmannes katoaa kaupungista.
Haluamme, että Jerusalemissa on jatkossakin
ultraortodokseja, muslimeja, kristittyjä ja myös sekulaareja,
jotka tekevät työtä ja kehittävät kaupunkia.
Sekulaarit ovat tärkeitä kaupungin taloudelle.
Ilman sitä kolmannesta kaupunki olisi vielä köyhempi kuin nyt.
Heidän katoamisensa olisi katastrofi, ja yritämme estää sen.
Nuorena jerusalemilaisena sanoisin, että yksi parhaista parannuksista
on se, että Jerusalemiin jäämisen tärkeydestä puhutaan.
Opiskelijat taistelevat Jerusalemin tulevaisuuden puolesta.
He puhuvat äänestämisestä ja yritysten perustamisesta.
Nuoret ovat perustaneet uusia pubeja ja ravintoloita.
He haluavat pitää kaupunkia omanaan,
ja ylläpitää sen erityisluonnetta muihin kaupunkeihin nähden.
Ihmiset ymmärtävät nyt paremmin,
miten tärkeää on ylläpitää sitä, mitä Jerusalemissa on.
Nuorten perustamien pienyritysten määrä on kasvanut huimasti.
Ihmiset investoivat kaupunkiin.
Herra Bar, kuten mainitsitte,
Jerusalem on Israelin köyhimpiä kaupunkeja.
Se on kuitenkin myös yksi kalleimmista.
Miten selitätte tämän?
Se on yksi köyhimmistä, koska vain kolmasosa siitä
pitää yllä sen taloutta, kuten populistisesti on tavattu sanoa.
Mutta monet ultraortodoksit ja muslimit tekevät työtä,
mutta ei tarpeeksi.
Haluamme ultraortodoksien tekevän enemmän sellaista työtä kuin me,
olevan osa markkinoita kehittämässä taloutta.
Haluamme, että Itä-Jerusalemin arabit tekevät samoin
samassa suhteessa, kuin sekulaarit.
Jerusalem on kallis siksi, että hyvät liikemiehet ovat avanneet
erinomaisia hotelleja, joissa kaikki haluavat yöpyä.
Jokaiseen uuteen Jerusalemin hotelliin on paljon tulijoita.
Kyse on puhtaasta bisneksestä.
Yritämme alentaa hintoja, koska mielestämme
myös nuorien ja reppumatkalaisten pitäisi käydä Jerusalemissa,
eikä vain Kreikassa, Jordaniassa tai Egyptissä.
Viime vuosiin asti mahdollisuuksia ei juuri ollut.
Nyt täällä on satoja huoneita 50-65 eurolla yöltä.
Ei tosin uudessa Waldorf Astoriassa, joka avautuu pian.
Tässä kaupungissa on erittäin kalliita hotelleja,
mutta myös vaatimattomampia.
Hotellit menestyvät Jerusalemissa aina,
koska 90% Israelin turisteista tulee Jerusalemiin.
Kuten Englantiin matkustavat käyvät aina myös Lontoossa.
Vain yksi kymmenestä tulee Israeliin käymättä Jerusalemissa.
Hotellit menestyvät täällä, ja siksi haluamme kaksinkertaistaa
hotellihuoneiden määrän, koska se kiihdyttää kilpailua
ja ehkä hinnat siten alenevat, koska tarjontaa on enemmän.
Asuntojen hinnat Jerusalemissa ovat huikean kalliita.
Se johtuu siitä, että Jerusalem on niin suosittu
maailman juutalaisten keskuudessa.
Kaikki haluavat omistaa maata Jerusalemissa.
Jokainen Amerikan ja Euroopan juutalainen
haluaa omistaa kappaleen Pyhää maata.
"Mitä sitten tapahtuukin, meillä on asunto Jerusalemissa!"
Ne asunnot ovat tyhjiä, mikä on huono asia meille.
Minä ja vaimoni työskentelemme Jerusalemissa,
ja saamme kohtuullisen hyvää palkkaa,
mutta meillä ei ole varaa ostaa omaa asuntoa.
Emme pysty toteuttamaan unelmaamme talosta Jerusalemissa.
Mutta kysyntä on suurta, ja asuntotarjonta vähäistä.
En tiedä ratkaisua siihen.
Siihen tarvitaan ihmeitä ja lisää asuntojen rakentamista
niin, että tietty osa asunnoista on edullisia
nuorille ja sekulaarille väestölle.
Kiitos, herra Bar. Tässä kaikki tänään.
Kiitos myös kanssajuontajani Saana Sladkov,
ja Mati Shoshani, TV7 analyytikko.
Kiitos myös katsojille,
nähdään seuraavassa Jerusalem Studio -ohjelmassa.
Suomennos: Hannele Tainio