JERUUSALEMMA STUUDIO
Tere tulemast Jeruusalemma stuudiosse!
Jeruusalemma ajalugu ulatub 6000 aasta taha.
See on olnud juutide pealinn ja usukeskus
kuningas Taaveti valitsusajast 3000 aasta eest.
Sellest peale on see huvitanud nii juute, kristlasi, moslemeid jpt.
Jeruusalem on Iisraeli suurim linn, kus elab 800 000 inimest.
See on Iisraeli suuruselt teine metropolipiirkond,
kus elab kokku miljon inimest.
Seal asub Iisraeli parlament, Ülemkohus ja enamus ministeeriume.
Linnas elavate iisraellaste, palestiinlaste,
religioossete ja sekulaarsete ning paljude välismaalastega
esindab Jeruusalem Iisraeli rahvastiku mitmekesisust.
Meie külaliseks on Tööpartei peasekretär
ja Jeruusalemma linnavolikogu liige Hilik Bar. Tere tulemast!
Tere tulemast ka kaassaatejuhile Saana Sladkow'ile
ja TV7 analüütikule Mati Shoshani'le.
- Hr Bar, olete rääkinud, et Jeruusalem tekitas teis lummust
juba esimesel korral lapsena siin käies. Miks?
- Olin sellisest mõjust üllatunud, kuna sündisin pühas linnas Safedis.
Arvasin, et see on samasugune.
Kuid siia bar mitsva'le tulles, kiindusin miskipärast linna.
Võib-olla selle pühaduse ja esiisade ajaloo tõttu.
Tõotasin, et hakkan tööle Jeruusalemmas
ja ähvardasin isagi, et kui ta mind siia õppima ei saada,
põgenen kodust, ja ta uskus mind varasema käitumise põhjal.
Isa saatis mind internaatkooli Givat Mordechai'sse.
Käisin siin keskkoolis ning naasin pärast armeeteenistust siia.
See imeline linn jääb minu koduks elu lõpuni. Loodetavasti.
- Mati, Jeruusalem on viimaste aastakümnetega palju arenenud
ja visuaalselt eriti viimasel ajal. Räägi sellest veidi.
- Linn on tõesti paari viimase aastaga muutunud.
See on osaliselt meie linnapea Nir Barkati teene.
Ta on olnud ametis alates 2008. aastast.
Teed on muutunud, linn on puhtam, ilusam
ja lõhnab paremini kui varem.
See on paljuski Nir'i teene, kuid mitte üksnes tema.
Paljud on varemgi head tööd teinud ja osa rahastusest tuleb valitsuselt.
Linn on paari viimase aastaga tohutult muutunud.
- Hr Bar, vastutate linnvalitsuses turismi ja välissuhete eest.
Mida on Jeruusalemmal turistidele pakkuda?
- Lihtsalt öeldes: Jeruusalemmal on kõike.
Jeruusalem on Iisraeli ja võimalik, et kogu maailma kuulsaim bränd.
Maailmas pole palju inimesi, kes poleks Jeruusalemmast kuulnud.
Üle 3,5 miljardi inimese unistab siia tulla
usulistel või ajaloolistel põhjustel.
Jeruusalem ei ole enam üksnes iidne ja püha linn,
vaid see pakub ka palju uut.
See ei ole üksnes püha linn, kuhu tullakse usulistel põhjustel.
See pakub võrratuid maitseelamusi, muuseume,
Iisraeli parimat kunsti ja ooperit.
Jeruusalemmas on kõike uut,
kuid see on seotud ka oma 6000-aastase ajalooga.
Tel Aviv pakub uusi asju, kuid Jeruusalemmas on kõike.
Seepärast tuleb 90% Iisraeli turistidest Jeruusalemma.
Jeruusalem on Iisraeli turismi korvamatu ankur.
- Kuigi käib nii palju turiste, pole hotellitubade arv kasvanud.
Tänavad on samad. Kuhu need miljonid turistid mahuvad?
Aastal 2011 oli turiste rohkem kui kunagi varem.
- Nad on kõik kuskil maganud. 2011 oli tõesti rekordaasta.
Kuid olen sama meelt.
Jeruusalem ei ole uus, nullist disainitud linn.
Selle infrastruktuurid on tuhandete aastate vanused.
Meil on siiski mitmeid lahendusi.
Paljudest vanadest koolidest ja valitsushoonetest
tehakse nüüd väikseid ja keskmise suurusega hotelle.
Paljud varem väikese käibega hotellid on renoveeritud.
Nüüd pakutakse rohkem soodsamaid hotellitube.
Kõik ei jaksa maksta kõrgeid hindu.
Nüüd on rohkem tube ja sobivaid hindu ka matkajaile
ja noortele, kellel oli varem Jeruusalemmas raske.
Praegu on Jeruusalemmas ligi 10 000 hotellituba.
Kuulutasime Nir Barkat'iga, et teise ametiaja lõpuks 2018. a,
tahame hotellitubade arvu kahekordistada.
Sadu hotellitube on juba lisandunud.
Kavatseme lisada veel 6000-7000 hotellituba.
Püüame saada iga vana hoone või maaplatsi hotellide kasutusse.
Jeruusalemma planeeritakse lähiaastail sadu uusi hotellitube.
Jeruusalemma infrastruktuur ei saa siiski kunagi täiuslikuks.
Olukord on siiski märgatavalt paranenud.
- Mati, kuigi Jeruusalemma peetakse Iisraeli jagamatuks pealinnaks,
on see siiski jagatud juutide ja araablaste vahel.
Kuidas see toimib?
- Paljud ei tea, kui lühike on kaasaegse Jeruusalemma ajalugu.
1967. aastani oli linn poolitatud Jordaania ja Iisraeli vahel.
See oli kaks eri linna.
1967. a järel on pooled teineteisele lähenenud
nii majanduslikult kui ülesehituselt, ja vähehaaval ka administratiivselt.
See areng jätkub.
- Hr Bar, Jeruusalemmaga on seotud palju poliitilisi ja religioosseid kirgi.
Kas on võimalik saavutada selle täielikku potensiaali
ilma rahuta juutide ja araablaste vahel?
- Teeme seda praegugi, vaatamata sellele, et rahu pole.
1967. a peale on olnud linnas 1/3 moslemeid,
1/3 ultraortodoksseid juute ja 1/3 sekulaarseid juute.
Jeruusalemmas elab ja töötab palju kristlasi.
See tõendab, et moslemid, kristlased ja juudid
võivad elada koos rahus.
Enamik konfliktidest Jeruusalemmas
on ultraortodokssete ja sekulaarsete juutide vahel.
Siin ei näe moslemite ja juutide
või kristlaste ja moslemite vahelist vägivalda.
Turismis ja hariduses tehakse koostööd.
Kuid loomulikult muutub kommunikatsioon ja koostöö paremaks,
kui palestiinlastega sõlmitakse rahu.
Mõned araablased ei julge teha koostööd sionistidega.
Iisraeli valitsus on siiski ainus, kes on andnud täieliku usuvabaduse
kõigile kolmele põhiusundile.
Kui linna valitsesid moslemid või kristlased,
ei lubanud nad teisi usundeid harrastada.
Judaism nõuab teiste usundite austamist.
Moslemid ja kristlased harrastavad oma usku siin vabalt.
See koostöö tuleb meile iga päev kasuks.
Kui Jumal annab ühel päeval rahu, ja ma palvetan selle eest,
olukord paraneb, kuid see pole praegugi halb.
- Nii Ida-Jeruusalemma araablased kui Lääne-Jeruusalemma iisraellased
tahavad elada ühtses linnas.
Ida-Jeruusalemma korterite hinnad tõusid järsult pärast seda,
kui hakati rääkima Jeruusalemma ühendamisest.
Juhid võivad rääkida, mida tahes,
kuid rahvas tahab jagamatut, Iisraeli valitsetavat Jeruusalemma.
- Ida-Jeruusalemma korterid on Jeruusalemma kalleimad.
Osa neist on araablaste ja osa juutide omanduses.
Ise tahaksin omada kinnisvara Ida-Jeruusalemmas.
Kuid vaevalt see riigipalgaga kunagi õnnestub.
- Miks räägivad nii paljud siiski linna jagamisest?
- Sellest räägivad poliitikud,
Ida-jeruusalemlased ei räägi meedias,
mis valitsuse alluvuses nad olla tahaksid.
Nad ei ütle, et tahavad palestiinlaste valitsust,
kuna iisraellased kohtlevad neid hästi.
Näeme araablasi võrdõiguslike partneritena.
Vahel ei julge nad vabalt tegutseda poliitilistel põhjustel.
Küsitluste järgi soovivad nad sisimas elada ühtses Jeruusalemmas.
Jagamiseks pole mingit põhjust isegi rahulepingu osana,
kuna Iisrael on tõestanud, et valitseb linna paremini
kui ükski teine valitsus.
Kujutle Berliini müüri selle kauni püha linna keskel!
Iisrael ja Jeruusalemma linn ei luba sellel õudusel sündida.
- Ometi näib see olevat rahu tingimuseks palestiinlaste poolel?
- Olen rahu poolt. Esindan Tööparteid
ja meie meelest ei tee valitsus rahu heaks piisavalt palju tööd,
kuigi palestiinlastegi tegevus jätab soovida.
Rahuleping nõuab järeleandmisi mõlemalt osapoolelt.
Üks järeleandmine, mille peavad tegema palestiinlased,
on aktsepteerida, et Jeruusalemma valitseb Iisrael.
Kuid Iisrael peab lubama kõigil Jeruusalemmas käia.
Paljud minu jaoks pühad paigad asuvad väljaspool Iisraeli.
Rabi Nachman'i haud on Ukrainas.
Ma ei taha seda Iisraeli valitsuse alla.
Kui Iisrael tõestab, et kohtleb kõiki
neil poliitiliselt tundlikel aladel õiglaselt,
on neil õigus Jeruusalemma valitseda, ja seda nad ongi tõestanud.
Loomulikult peame tegema teisigi järeleandmisi,
võimalik, et põgenike küsimuses või teistes valdkondades.
Jeruusalemma jagamine ei tule kasuks kummalegi osapoolele.
Iisrael peab kindlustama, et iga araablane ja moslem
võib soovi korral siin elada, töötada ja oma usku harrastada.
Hetkel nii ei ole.
Miljonid vaenulike riikide moslemid ei saa Jeruusalemma külastada.
See on julgeolekuküsimus, kuid nad peaksid saama tulla,
kuna Jeruusalem on väga püha ka nende jaoks.
Kuid väikese vanalinna jagamine oleks vale.
Ma ei usu, et palestiinlased seda tahaksid.
- Kuidas püüab linnavalitsus parandada linna mainet maailmas?
- Meil käib kümneid delegatsioone.
On oluline neile näidata,
et Jeruusalem on paljude usundite ja mitmete kultuuride linn,
kus harrastatakse ühiselu kolme usundi ja inimeste vahel,
kes pärinevad maailma erinevaist paigust.
Oleme vastu võtnud väga kõrgetasemelisi delegatsioone -
paavst, president Clinton, Arnold Schwarzenegger,
linnapead ja senaatorid,
õpetajad, õpilased ja sotsiaaltöötegijad.
Iga kuu käib gruppe. Eile käis lasterühm Taivanist.
Neid huvitas õpilasvahetus.
Tervitame neid ja räägime, et Jeruusalem on ka nende kodu;
igaühe kodu, kellele Jeruusalem on püha ja tähtis.
Jeruusalem kuulub kõigile maailma inimestele.
Kuigi Iisrael valitseb seda, ei kuulu see vaid juutidele.
Teeme koostööd evangeelsete kristlastega.
Eelmisel aastal korraldasime koos evangeelsete kristlastega
rahvusvahelise Piiblikonverentsi.
Julgustame uskudevahelist koostööd.
- Ütlesite, et Jeruusalem on ainus näide sellest,
kuidas erinevad usundid üksteise kõrval rahus elavad.
Seegi on tänu Nir Barkati tööle Ida-Jeruusalemmas.
Iisraeli ja Jeruusalemma valitsust süüdistatakse pidevalt
Ida-Jeruusalemma hooletusse jätmises,
kuid Barkat on investeerinud Ida-Jeruusalemma tohutuid ressursse.
- Remonditud ja puhastatud on koolide ja tervisekeskuste ruume.
Piirkonna elanikud on tihti muutuste vastu.
Nad ütlevad: "Ärge puutuge meie asjadesse!"
Kuid kui selgitame oma soovi, et linn parem välja näeks,
nad mõistavad, et tahame parandada ka moslemite linnapoolt.
Ida-Jeruusalem on viimase 3 aastaga palju muutunud.
See on saanud puhtamaks, kaunimaks ja mitmel moel paremaks.
- Sekulaarne rahvastik paistab Jeruusalemmast ära kolivat,
eelkõige Tel Avivi piirkonda,
ning jätab linna araablastele ja ultraortodoksidele.
Mida selle kohta ütlete?
- See vastas varem kahjuks tõele, kuid enam mitte,
kuna meil on õnnestunud see trend osaliselt peatada.
Jeruusalemmas kasvanud või siia õppima tulnud mitteusklikud
peavad otsustama, kas jääda siia elama.
Nad tahavad parimaid pidusid ja pubisid,
ilma araablaste, ultraortodokside ja iidse ajaloota.
Parim sekulaarne linn on muidugi Tel Aviv.
Püüame neile rääkida arvukate ürituste kaudu
nii tänaval kui mujal, ja kunstifestivalide abil,
- mõne nädala eest lõppes Valguse festival -,
et Jeruusalem on väga mitmenäoline linn.
Seal saab alati olema ultraortodokse, araablasi ja kristlasi,
kuid see ongi Jeruusalemma omapära.
Mitte kõik ei armu esimesest silmapilgust linna nagu mina.
Nende arv, kes on siin sündinud või õppinud,
ja seejärel siia elama jäänud, on veidi vähenenud.
Neile tuleb pakkuda soodsamaid eluasemeid.
Püüdleme selle poole, kuid mitte piisavalt.
Peame pakkuma neile kultuuri, meelelahutust ja tööd.
Oleme selles valdkonnas edenenud,
kuid ma ei usu, et seda täiesti peatada suudaksime.
- Olete näide sekulaarsest jeruusalemlasest.
Kuidas on lood teie sõpradega?
- Mõned minu sõpradest jäid pärast õpinguid Jeruusalemma.
Mõned kolisid tagasi kodulinna või Tel Avivi.
Paljud on otsustanud siia jääda ühiskondlikel põhjustel,
et teised rahvastikurühmad ei vallutaks Jeruusalemma.
Nad nõuavad soodsamaid elutingimusi ja lastele head haridust
ning töövõimalusi. Nad tahavad siia jääda.
Nad ei taha lahkuda. Nad moodustavad 1/3 elanikest;
kui nad alla annaksid ja lahkuksid, kaoks see kolmandik linnast.
Tahame, et Jeruusalemmas oleks tulevikuski
ultraortodokse, moslemeid, kristlasi ja ka mitteusklikke,
kes teevad tööd ja arendavad linna.
Sekulaarne rahvas on tähtis linna majandusele.
Ilma selle kolmandikuta oleks linn praegusest veelgi vaesem.
Nende kadumine oleks katastroof ja püüame seda vältida.
- Noore jeruusalemlasena ütleksin, et üks parimaid muutusi on see,
et räägitakse Jeruusalemma jäämise tähtsusest.
Tudengid võitlevad Jeruusalemma tuleviku eest.
Nad räägivad hääletamisest ja firmade rajamisest.
Noored on rajanud uusi pubisid ja restorane.
Nad tahavad linna enda omaks pidada
ja säilitada selle erilist ilmet, võrreldes teiste linnadega.
Inimesed mõistavad nüüd paremini,
kui tähtis on säilitada seda, mis Jeruusalemmas on.
- Noorte rajatud väikeettevõtete arv on tohutult kasvanud.
Inimesed investeerivad linna.
- Nagu mainisite, hr Bar,
on Jeruusalem Iisraeli vaeseimaid linnu.
See on samas ka üks kalleimaid.
Kuidas seda seletaksite?
- See on üks vaesemaid linnu, kuna vaid kolmandik sellest
hoiab alal selle majandust, nagu populistlikult öeldakse.
Kuid paljud ultraortodoksid ja moslemid teevad tööd,
ometi mitte piisavalt.
Tahame, et ultraortodoksid teeksid rohkem sellist tööd nagu meie,
et nad osaleksid tööturul ja arendaksid majandust.
Tahame, et Ida-Jeruusalemma araablased teeksid sama palju,
kui sekulaarne rahvastik.
Jeruusalem on kallis seetõttu, et head ärimehed
on avanud häid hotelle linnas, mida kõik tahavad külastada.
Igas uues Jeruusalemma hotellis on palju külalisi.
Küsimus on puhtas äris.
Püüame alandada hindu, kuna meie meelest
peaksid ka noored ja matkajad käima Jeruusalemmas,
mitte üksnes Kreekas, Jordaanias ja Egiptuses.
Viimaste aastateni pole eriti võimalusi olnud.
Nüüd on siin sadu tube 50-65 euroga ööpäeva eest.
Mitte küll uues Waldorf Astorias, mis peagi avatakse.
Linnas on palju kalleid hotelle, kuid ka tagasihoidlikumaid.
Hotellidel on Jeruusalemmas alati minekut,
kuna 90% Iisraeli turistidest tuleb Jeruusalemma.
Nagu Inglismaale reisijad käivad alati ka Londonis.
Vaid 1/10 turiste tuleb Iisraeli, ilma et külastaksid Jeruusalemma.
Hotellidel läheb siin hästi ja seepärast tahame kahekordistada
hotellitubade arvu, kuna see õhutab konkurentsi
ja ehk alanevad siis ka hinnad, kuna pakkumine on suurem.
- Korterite hinnad Jeruusalemmas on hirmkõrged
Jeruusalemma populaarsuse tõttu maailma juutide seas.
Kõik tahavad Jeruusalemmas maad omada.
Iga Ameerika ja Euroopa juut tahab omada tükikest Püha maad.
"Mis iganes ka ei juhtuks, meil on Jeruusalemmas korter!"
- Need korterid on tühjad, mis pole meie jaoks hea.
Töötame naisega Jeruusalemmas ja saame suhteliselt head palka,
kuid me ei saa lubada endale korteri ostmist.
Me ei suuda teostada unistust oma majast Jeruusalemmas.
Aga nõudmine on väga suur ja korterite pakkumine madal.
Ma ei näe sellele lahendust.
Selleks läheb vaja imesid ja uute korterite ehitamist nii,
et teatud osa neist oleks soodsad noortele ja sekulaarseile elanikele.
- Aitäh, hr Bar. See on tänaseks kõik.
Aitäh ka kaassaatejuhile Saana Sladkow'ile
ja TV7 analüütikule Mati Shoshani'le.
Aitäh vaatamast!
Kohtumiseni järgmises Jeruusalemma stuudio saates!
Tõlge: Monika Jaaguri