JERUUSALEMMA STUUDIO
Shalom ja tere tulemast Jeruusalemma stuudiosse!
Meie külaliseks on Dege Feder,
etiooplaste kogukonda esindav tantsija ja muusik.
Iisraeli on tulnud juute kõikidest maailma otstest,
rohkem kui sajast erinevast riigist.
Iisraelis elab hetkel ca 120 000 Etioopia juuti.
2/3 neist saabus Iisraeli viimase 30 aasta jooksul.
Etioopia juutide vastuvõtmine tekitas Iisraeli ühiskonnale
erineva kultuuri, elustiili ja hariduse tõttu suure väljakutse.
Dege Feder immigreerus Iisraeli 1985. a Operatsiooni Mooses käigus.
See oli esimene kahest suurest operatsioonist, millega toodi
lühikese aja vältel Iisraeli kümneid tuhandeid juute Etioopiast.
Nüüd, ligi 30 aastat pärast aliyah algamist,
vestleme Etioopia juutide kohanemisest Iisraeli ühiskonnas
ja ka selle vahel ebatavalistest meetmetest.
Selle näiteks on Dege.
Dege lõpetas Haifa Ülikooli kasvatuse ja kunsti alal.
Õpingute ajal tantsis ta Etioopia trupis,
mis esines Iisraelis ja mujal maailmas.
Ta jätkas tantsimist ka pärast õpinguid.
Nüüd kasutab ta oma tantsukogemust ning õpetab seda lastele ja noortele.
- Shalom, Dege, aitäh saatesse tulemast!
- Aitäh!
- Said sündides nimeks Dege.
1985. aastal Iisraeli kolides andis Immigratsiooniamet sulle uue nime.
See ei olnud nimi, mille valisid sinu vanemad.
Immigratsiooniamet lihtsalt otsustas sulle selle nime anda.
Mõne aasta pärast otsustasid endise nime tagasi võtta.
Milline see protsess oli?
Miks oli sinu jaoks tähtis saada tagasi oma algupärane nimi?
- Enne oma õige nime juurde naasmist pidasin suuri võitlusi.
Kui saabusin Iisraeli, anti mulle nimeks Dalia.
Ma ei mäleta, kes selle andis.
Mõne aasta pärast muudeti see Dina'ks.
Ju ma siis ei näinud välja nagu Dalia.
Mulle ei meeldinud see nimi ja püüdsin seda teiste vastu vahetada.
Ma ei leidnud iseennast.
Alles ülikoolis leidsin lähema suhte oma identiteediga
ja naasin oma esialgse nime juurde, mille sain oma vanematelt.
Dege tähendab headust ja küllust.
- Kas kogu sinu pere käis läbi samasuguse nimemuutusprotsessi?
- Osad on algupärased nimed tagasi võtnud.
Teised on jäänud heebreakeelsete nimede juurde.
- Mõistan.
Olid Iisraeli saabudes 7-aastane.
Milline oli sinu esimene kokkupuude Iisraeli ja iisraellastega?
Esimesed kohtumised polnud lihtsad, eelkõige koolis.
Tundsin end tõeliselt teistsugusena ja mulle öeldi, et olen erinev.
Nägin esimest korda inimesi, kes polnud tumedanahalised.
See oli raske aeg.
Tagantjärele mõeldes arvan, et see on mind mõjutanud
seoses aktsepteerimise ja võrdsustunde puudumisega.
Kuid aastatega see muutus.
- Kui kaua võttis aega kohanemine?
Kas su elus oli teatud kohanemisetapp?
- Jah, murdeea lõpuni, ülikooli minemiseni,
pidasin kohanemisvõitlust, et end aktsepteerituna tunda.
Muutus toimus ülikooli ajal.
- Kas nüüd, pärast õpingute lõppu, kui oled elanud siin ca 30 aastat,
võid öelda, et oled leidnud Iisraeli ühiskonnas oma koha,
loobumata oma minevikust ja traditsioonidest?
- Just seetõttu, et olen ühenduses oma juurte,
mineviku ja tõelise identiteediga,
tunnen end iisraellasena, aktsepteerituna ja terviklikuna.
Täna pole see mulle probleemiks, et olen immigrant Etioopiast.
- Kas varem oli see sulle suur probleem?
- Jah, pidin sellest üle saama.
- Kas see kestis aastaid? - Jah.
- Kuidas näed üldjoontes Etioopia juutide integratsiooni
Iisraeli ühiskonda?
Milliseid raskusi neil täna on?
- Probleeme on palju.
Alates keelest ja kultuurist
ja lõpetades majandusprobleemidega.
Sugupõlvede, laste ja vanemate vahel on tohutu lõhe.
Neil on raske teineteist kultuuriliselt ja keeleliselt mõista.
Enamik etiooplasi elab koos oma rajoonides.
Nad ei ole hajunenud ega assimileerunud.
See tekitab ebakindlust üksikisikutes ja ka kogu ühiskonnas.
- Ebakindlust vanemate ja laste vahel?
- Vanemate ja laste vahel ning ka iisraellaste suhtes.
Lõhe on väga sügav.
- Leidsid oma identiteedi Etioopia kogukonna iisraellasena.
Oled iseennast leidnud.
Nüüd oled valmis aitama teistel leida ennast
ja sidemeid oma Etioopia juurtega ning kasvatama enesekindlust.
Räägi oma projektidest.
- Kõik algas ülikoolis.
Hakkasin seal oma kultuuripärandisse süvenema.
Hakkasin kuulama amhari-keelset muusikat
ja tantsima Etioopia tantse.
Kogesin, et see andis mulle palju enesekindlust.
Ülikooliõpingute ajal mõistsin, et parim viis noorteni jõuda
ja õpetada neid oma juuri tundma, on kunsti, tantsu kaudu.
Käisin mitmes keskuses ja otsustasin õpetada Etioopia tantsu.
Alguses oli raske.
Noored tahtsid õppida hip-hop'i ja moderntantsu.
Tasapisi võtsid nad selle siiski vastu.
Nüüd esinevad trupid kogu Iisraelis.
Nad on väga uhked ja enesekindlad.
See valmistab neile palju rõõmu.
- Töötad mitmete truppidega.
Kas oled nüüd, pärast pikaajalist tööd,
täheldanud selle vilju publiku seas
ja ka noorte seas, kes tantsivad?
Mis see neile annab? Enesekindlust?
- Jah. Nad saavad esinemise järel palju tagasisidet.
Ka publik näeb midagi uut, ennenägematut tantsu.
Ka minu jaoks on oluline, et tuntaks seda kunstilist,
kaunist ja võimast perspektiivi.
Eriti oluline on, et see lähtub noortelt endilt,
kes kuulavad peamiselt Lääne muusikat.
- Kas Etioopias on tantsul oluline tähendus?
Kas tants on Etioopia osa?
- Muusika ja tants on väga tähtsad, need kuuluvad argipäeva.
Etioopia tants on väga emotsionaalne.
Kõigile meeldib tants ja nad oskavad tantsida.
See lähtub sisimast, tunnetest.
Tantsitakse üritustel ja kõikvõimalikes olukordades.
- Tegeled kunsti ja muusikaga veelgi laiemalt.
Kirjutad amhari-keelseid laule.
Mängid ka Etioopia muusikat.
Kas see on olnud osa sinust
või on see arenenud viimaste aastatega?
- Kunst iseenesest on alati olnud osa minust.
Mulle meeldib muusika.
Minu muusikat mõjutavad mitmed kultuurid -
Aafrika, Lääne ja Etioopia muusika.
Teen uudset, väga isiklikku muusikat,
ja ka heebreakeelset muusikat, mis jõuab rohkemate inimesteni.
- Kas truppide liikmed on etiooplased või on ka teisi rahvusi?
- Tantsutruppe on palju.
On grupp noori, kellele meeldib Etioopia poptants.
Teine on minu ja mu tantsijast sõbra segarühm,
kus on etiooplasi ja iisraellasi.
Üks projekt on minu ja Etioopia muusikat tundva Iisraeli trummariga.
Need on erinevate taustadega,
mis aitab Etioopia kultuuri inimestele lähemale tuua.
Etioopia tants pole väga populaarne.
Seda ei tunta hästi ja harvad oskavad seda.
Kõik ei taha seda tantsida.
Kui esinemisi lisandub ja muutume tuntumaks,
usun, et lisandub ka inimesi, kes tahavad õppida etioopia tantsu.
- Loodad seega, et teie publik tulevikus laieneb ja mitmekesistub?
Suundute juba turneele USA-sse.
- Jah. Läheme trummarist sõbraga kursusi andma ja esinema.
Ühendame moderntantsu ja traditsioonilise liikumise.
- Milline publik teid USA-s ootab?
- Ameerika juudid, kes toetavad Iisraelis mitmeid projekte.
Iisraeli ühiskond on multikultuuriline.
See on mitmekülgne kultuuride ja traditsioonide segu.
Kas Iisrael oskab seda rikkust ära kasutada?
- Arvan, et väga vähe, seda võiks palju rohkem kasutada.
Nagu ütlesid, kultuur on väga mitmekesine
ja immigrante on kõikjalt maailmast.
Seda võiks palju rohkem ära kasutada.
- Teisest Etioopia aliyah'st, Operatsioon Saalomon'ist
on möödunud ligi 20 aastat
ja Operatsioon Moosesest ligi 30 aastat.
Kuidas on Iisraeli ühiskond mõjutanud Etioopia ühiskonda,
seda, kuidas juudid elasid Etioopias enne aliyah'd,
võrreldes tänapäeva Iisraeliga?
- Religiooni suhtes võin öelda, et Etioopias olime kõik usklikud.
Side usu ja Loojaga oli väga tugev,
sekulariseerumist ei paistnud kuskilt.
Iisraeli saabudes kõik muutus.
Äkitselt sai valida, kas olla usklik või mitte.
Eakamatele inimestele oli see väga raske,
kuna varem Jeruusalemmast unistades, arvasime, et seal on kõik usklikud,
et Looja on kõige tähtsam,
kuid siia saabudes oli kõik hoopis teisiti.
Noored valivad ilmselt meeleldi maailma kultuuri.
- Milline tulevik Etioopia juute Iisraelis ootab?
Kuidas jätkub hetkel pooleliolev kohanemine ja integratsioon?
- Meie tulevik sõltub meist endist.
See ei sõltu ühiskonnast,
igaüks võib saavutada, mida ise tahab.
Tõsi, peame edu saavutamiseks rohkem pingutama.
Usun helgemasse tulevikku.
Meie lapsed kasvavad siin, ja meie, vanemad,
kes oleme siin kasvanud, kinnitame neid.
- Aitäh saates osalemast! - Aitäh.
Aitäh vaatamast!
Kohtumiseni järgmisel nädalal!
Tõlge: Monika Jaaguri