o
Hyvää iltaa ja tervetuloa Jerusalem Studioon!
Tänään keskustelemme maailmantaloudesta -
ja sen vaikutuksesta Israelin talouteen.
Vieraamme on taloustieteen tohtori Stanfordin yliopistosta.
Hän on entinen maailman- pankin vanhempi ekonomisti -
ja ministeri Israelin hallituksessa.
Tällä hetkellä hän on Knessetin jäsen Labor-puolueessa, -
professori Avishai Braverman, kiitos kun tulit!
Kiitos, Jonathan!
Maailma näyttää vaipuneen taloudelliseen kriisiin.
Kriisin suhteen ollaan yleisesti hyvin pessimistisiä.
Miten paha taloudellinen kriisi on?
Paha. Lyhyesti sanottuna viimeisten 15-20 vuoden ajan -
olemme nähneet kapitalismin väärinkäyttöä.
Kapitalismi perustui protestanttiseen etiikkaan: -
kovaan työntekoon, säästämiseen, nöyryyteen -
ja hyvinvoinnin luomiseen tuleville sukupolville.
Yksityiset investointi- pankit ovat vastuuttomasti -
luoneet finanssimarkkinat, jotka ovat ottaneet pois -
valtavasti varoja ihmisten pitkäaikaisista säästöistä, -
eläkerahastoista, huijasi ne pois, ja nyt käsillä on valtava kriisi.
USA:n keskuspankin pääjohtaja Ben Bernanke -
on yrittänyt estää maata vajoamasta suureen lamaan -
ja suureen työttömyyteen -
lisäämällä rahavarantoa ja budjettia.
Amerikkaa vaivaa nyt suuri taloudellinen taantuma.
Mutta siirrytään nyt Eurooppaan.
Investointipankkien toiminta on ollut yhteydessä -
tiettyihin roistoihin hallinnossa, tiettyihin oligarkkeihin, -
ja yhtäkkiä huomaamme, että Eurooppa on vaikeuksissa.
Minkälaisissa vaikeuksissa?
Euroopan täytyy valita, joko se yhdistyy nopeasti, -
tai se hajoaa jälleen Saksaksi, Iso-Britanniaksi, -
Pohjois-Euroopaksi.
On vain yksi ratkaisu, ja se on rankka.
Olin kuukausi sitten Saksassa kuuntelemassa Helmut Schmidtiä, -
entistä liittokansleria, hän on lähes 93-vuotias.
Hän aneli Saksaa sanoen: "On yksi mahdollisuus.
Veroja täytyy nostaa,
Saksan ja Euroopan keskus- pankkeja täytyy tukea, -
käyttäytyä kuin USA:n keskuspankkia kohtaan.
Niin että keskuspankki voi toimia ilman rajoituksia.
Koska jos se ei voi, ja Eurooppa hajoaa, -
tulevaisuus on synkkä.
Osaamme luoda asioita, muistamme kun kaikki alkoi, -
Jean Monetin ja muiden visio, se oli upeaa.
Mitä eroa on Euroopan ja Amerikan liittovaltioilla?
Eivät ne niin erilaisia ole, niillä on sama kieli.
Kun USA:n keskuspankin johtaja Ben Bernanke päättää -
lisätä rahavarantoa, hän tekee sen.
Mutta Euroopassa ei tehdä niin, vaan kaikki ovat erillään.
Tilanne on selvä, mutta vaikea.
Joko saksalaiset, ranskalaiset ja jotkut muut suostuvat -
nostamaan kansalaistensa veroja tukeakseen joitakin maita, -
Italiaa ja Kreikkaa välttääkseen kriisin, -
ja keskuspankki levittää lisää rahaa tukemaan, -
oikeastaan luo maksu- kyvyttömyyden tukijärjestelmän.
Niin Eurooppa yhdentyy muutamassa vuodessa.
Ellei, tulevaisuus näyttää huonolta ja vaikealta.
Toisin kuin rakentamisen, luhistumisen seurauksia emme tunne.
Eri rahayksiköitä, pääoman menetys, pankkien romahtaminen...
seurauksena voi olla suuri lama.
Nykyään Euroopassa on 20% maailman väestöstä, -
mutta eurooppalaiset eivät lisäänny.
2050 eurooppalaiset ovat vain 7% maailman väestöstä, -
ja 10% BKT:sta.
Jos Eurooppa hajoaa, siitä tulee heikko.
Kiinaan, Venäjään ja ehkä Amerikkaan nähden.
Ja myös Balkanin maat, jotka pitävät Eurooppaa mallinaan -
kansalaisoikeuksissa ja ihmisarvossa, pelkäävät -
jos Eurooppa romahtaa, malli tulee idästä, -
Venäjältä ja muualta, ja oligarkeilta.
Panokset ovat korkealla, ja ihmisten täytyy ajatella -
lyhyen tähtäimen ja kansalaisuuksien tuolle puolen.
Poliittisesti on vaikeaa vakuuttaa yleisö.
Jotta saksalaiset ja ranskalaiset suostuisivat kokeilemaan sitä -
koska viidessä vuodessa olemme vaikeuksissa -
lyhytnäköisen politiikan vuoksi.
Koska 23% espanjalaisista ovat työttömiä, -
ja kreikkalaisista 18%, näen paljon suuttumusta -
Länsi- ja Pohjois-Euroopassa noita maita kohtaan, -
siitä, että he ovat vain laiskoja.
Uskotko, että vahvempien maiden hallitukset, -
Saksan, Ranskan, Suomen tai Hollannin hallitukset, -
saavat kansalta tarpeeksi tukea jotta voisivat nostaa veroja?
En ole varma. On vaikea vakuuttaa kansa, -
että se on paras pitkällä tähtäimellä.
Eivät kaikki eteläeurooppalaiset ole laiskoja.
Siellä on tehty suuria virheitä, osittain yksityisellä sektorilla, -
osittain hallituksissa.
Se mitä sanoit, on huolestuttavaa.
Mainitsit Espanjan työttömyyden. Nuorten työttömyys on 50%.
Euroopassa on kaksi suurta ongelmaa: -
se ettei lapsia tehdä, ja siksi väestöstä suuri osa on vanhoja.
He vaativat paljon eläkkeitä, ja nuorten täytyy taistella -
vanhoja vastaan poliittisesta vallasta.
Toinen ongelma on nuorten työttömyys.
Siksi tarvitaan luovaa eurooppalaista politiikkaa -
luomaan työllisyyttä.
Monet ekonomistit huomauttavat tietyistä virheistä: -
"Leikataan alijäämää, säästetään, niin kaikki järjestyy."
Ilman että luodaan eurooppalainen suunnitelma kasvattamaan kysyntää -
luomaan työllisyyttä nuorille, teknologian ja luovuuden, -
ja yhtenäisyyspolitiikan avulla, ollaan suuressa vaarassa.
Olen optimistinen, koska protestit kaduilla, ei vain Tel Avivissa, -
myös Euroopassa ja Amerikassa, nuoret haluavat muutosta.
He kokevat, että me kaikki olemme Jumalan lapsia, -
ettei kaikki pyöri vain oman itsen ympärillä.
Ihmisten ja valtioiden egoismi tuhoaa maailmaa.
Voimmeko nostaa itsemme kuolleista?
Se on 64 000 dollarin kysymys.
Monet Euroopan maat pitävät Israelin kasvuvauhtia vaikuttavana.
OECD ennusti sen olevan 2,9% vuonna 2012.
Uskotko että Euroopan kriisi vaikuttaa Israelin talouteen?
Totta kai.
Israelin talous perustuu täysin vientiin ja tuontiin.
Jos Euroopalla on keuhkokuume, ja Amerikalla tuberkuloosi, -
Israelilla on vakava flunssa, ja kasvuvauhti hidastuu.
Lisäksi on toinen ongelma.
Kasvuvauhti on hyvä, -
bruttokansantuote on tyydyttävä.
Yritysten perustamisessa Israel on maailman huipulla, -
toisena USA:n jälkeen, absoluuttisesti katsottuna.
Mutta täällä on eriarvoisuutta ja paljon köyhyyttä.
Ultraortodoksien työttömyys on suuri ongelma.
Vain 35% ultraortodoksi- miehistä on työelämässä.
Arabien työllisyyden esteitä täytyy poistaa.
Meillä on paljon ongelmia, joita BKT ja inflaatio ei mittaa.
Minä rakennan Labor-puoleen uutta linjaa vaaleja varten.
Kannatan politiikan muutosta seuraavalle 10 vuodelle, -
että terveydenhuollon ja koulutuksen laiminlyönti loppuu.
Niiden laatua täytyy parantaa vastuullisesti.
Veroja täytyy nostaa, byrokratian esteitä poistaa.
Terveydenhuollon ja koulutuksen menoja täytyy lisätä, -
koska ne ovat olleet hyvin pienet OECD-maihin verrattuna.
Kun Israel perustettiin, -
Ben-Gurion viittasi Jesajaan ja Aamokseen, -
hänellä halusi, että olisimme valona kansoille, -
ja rakentaisimme oikeudenmukaisen talouden ja yhteiskunnan.
Talous on kasvanut kyllä nopeasti, -
mutta tämä on eriarvoinen yhteiskunta.
Se täytyy korjata.
Haluaisin puhua työttömyydestä.
Uusien tietojen mukaan 5,6% israelilaisista on työttömiä.
Se on matalin työttömyysluku Israelin historiassa.
Työttömiä on erityisesti kahdessa ryhmässä: -
ultraortodoksit ja arabit, jotka ovat työmarkkinoilla heikoilla.
Uskotko, että heitä voidaan kannustaa työmarkkinoille?
Ehdottomasti.
Ultraortodoksien suhteen on tehty historiallinen virhe.
David Ben-Gurion, meidän perustajamme, vapautti -
400 uskonnollista opiskelijaa armeijasta ja työnteosta.
Nykyään heitä on 60 000-200 000.
Menachem Beginin, entisen pääministerin, aikana -
ultraortodoksimiesten työllisyys oli 75%.
Nykyään se on 35%.
Minusta vastaus on: "Menkää töihin!"
Jopa Maimonides, yksi suurimmista juutalaisista filosofeista, -
hän eli muslimien hallitsemassa Espanjassa, -
sanoi: "Työskentele Jumalalle, ja työskentele elättääksesi itsesi."
Aina täytyy elättää itsensä, -
eikä sillä ole tekemistä Jumalan palvelemisen kanssa.
Tilanteen täytyy muuttua. Näin tehtiin, -
koska aina tehtiin koalitio Laborin ja Likudin kesken.
Ultraortodoksien työllisyys täytyy nostaa, -
ei vain siihen kyllästyneiden sekulaarien vuoksi, -
vaan se on hyvä myös ultraortodokseille.
Entä arabit?
Olin vähemmistöministeri 2 vuotta, vastuullani oli myös arabiväestö.
Sanoin Netanjahulle: "Rabin oli ainoa pääministeri, -
joka pyrki vakavasti muuttamaan arabien eriarvoisuuden.
Tietenkin Israelin arabit äänestävät juutalaisia.
Heidän BKT:nsa on korkeampi kuin naapurimaissa, -
palestiinalaisalueilla, Jordaniassa, Irakissa...
Mutta heillä ei ole samoja resursseja koulutuksessa -
ja infrastruktuurissa kuin juutalaisilla.
Jatkoin Rabinin linjoilla, ja Netanjahu antoi tukensa.
Mutta surukseni hän seuraa nyt Liebermanin linjaa, -
hän on mielestäni populisti, joka seuraa ulkomaisia neuvoja, -
ja tekee aloitteita, jotka estävät meidän hankkeemme.
Siksi en halunnut jatkaa rauhan- prosessissa ja lähdin hallituksesta.
Menin oppositioon, uskottavan rauhanprosessin -
ja erilaisen talouspolitiikan vuoksi.
Ne vuodet 1990-luvulla, kun Jitzhak Rabin oli pääministeri -
oli ainoa aika Israelin historiassa, -
kun puolustusministeriö ja koulutusministeriö -
saivat valtiovarainministeriöltä saman rahamäärän.
Sen jälkeen ei ole käynyt niin. Koulutus on mennyt alamäkeä.
Nytkin valtiovarainministeriön ja puolustusministeriön välillä -
käydään väittelyä.
Uskotko, että hallitus panostaa jälleen koulutukseen, -
vai täytyykö puolustusministeriön yhä saada riittävät varat -
toimiakseen kunnolla Israelia uhkaavien vaarojen edessä?
Israel on pieni maa, ja sen ympärillä on monia maita, -
jotka eivät hyväksy sitä.
Mutta vaikka ulkoinen puolustus on tärkeä, -
Israelin turvallisuus perustuu sen kansalaisten -
sosiaaliseen ja taloudelliseen turvallisuuteen, -
solidaarisuuteen ja eriarvoisuuden poistamiseen.
Rabinin ohella annan esimerkiksi Ben-Gurionin.
Hän oli pääministeri ja puolustusministeri -
aikana jolloin Israel oli pieni maa, jolla oli suuria ongelmia.
Puolustusbudjetti oli tärkein, mutta samalla -
otettiin vastaan maahanmuuttajia ja investoitiin koulutukseen.
Vastaukseni on selvä: puolustukseen täytyy panostaa -
jotta seuraava sota vältettäisiin, mutta tuhlaus -
ja vanhankaiseen aseistukseen investoiminen ei ole tarpeen.
Kunnollinen puolustus täytyy olla, -
mutta jos koulutuksessa säästetään, -
luodaan eriarvoisuutta.
Sisäiset ongelmat ovat vaarallisempia kuin ulkoiset.
Puolustusbudjetissa on paljon tuhlausta, josta voisi leikata.
Laiminlyötyjen terveydenhuollon, koulutuksen ja sosiaalihuollon -
budjetteja pitäisi kasvattaa.
Viimeiseksi kysymys yhteis- kunnallisista mielenosoituksista, -
joita Israelissa on ollut viime kuukausina.
Niistä on keskusteltu paljon.
Onko näillä protesteilla pohjaa, vai onko tämä vain aika, -
jolloin ihmiset ovat vihaisia, mutta unohtavat sen sitten?
Uskon, että tärkein asia, joka Israelissa on tapahtunut, -
on tämä yhteiskunnallinen protesti.
Se ei ehkä vaikuta vielä tuleviin vaaleihin.
Sinä 16 vuoden aikana, kun olin Ben Gurion-yliopiston rehtori, -
opiskelijat kapinoivat vain lukukausimaksuja vastaan.
Nykyään nuoret kyselevät muutakin kuin vain miten elän, -
kun olen lääkäri, opettaja 20 vuoden päästä, -
vaan he kyselevät: "Mikä on valtion tarkoitus?"
Koska emme luo tasa-arvoa ja yhteiskuntaa, joka on kaikille, -
ja harvat vievät kaiken keskiluokalta ja köyhiltä, -
politiikkaan täytyy saada muutos.
Mielestäni nyt täytyy hyödyntää nuorten voimaa.
He haluavat muuttaa politiikan, ja paljastaa mitä siinä tapahtuu.
Toivon että niin tapahtuu, vaikkei ehkä vielä, -
kun Laborissa Jachimovich on johdossa, ja minä ja muut -
tuomme paljon protestoivia nuoria Labor-puolueeseen, -
mutta toivon, että politiikka muuttuu.
Nyt pinnallisuutta on joka paikassa, -
ihmiset hallitsevat osaamatta muuta kuin levitellä iskulauseita.
Politiikkaan tarvitaan syvyyttä ja rehellisyyttä.
Nuoret ymmärtävät, että maailma on menossa väärään suuntaan.
Kiitos, että tulit studioomme.
Kiitos, Jonathan.
Kiitos seurasta, tässä kaikki tältä päivältä, -
nähdään ensi viikolla.
Olen Jonathan Hessen, hyvää illan jatkoa!
Suomennos: Hannele Tainio