ISRAEL-RAPORTTI EUROOPAN PARLAMENTISTA
EU:N JA ISRAELIN SUHTEET
Vähän yli kahden kuukauden päästä, 6.―9. kesäkuuta -
eurooppalaiset äänestävät Euroopan parlamentin vaaleissa.
Olemme nyt Euroopan parlamentissa Brysselissä.
Vaaleissa ratkaistaan myös, ketkä muodostavat EU-johtajiston.
Toisin sanoen, kuka johtaa Euroopan parlamenttia, -
ketkä johtavat Euroopan komissiota ja Eurooppa-neuvostoa -
sekä kenestä tulee ulko- ja turvallisuuspolitiikan korkea edustaja -
seuraavaksi viideksi vuodeksi.
Studiossa tänään on -
europarlamentaarikko Bert-Jan Ruissen Alankomaista.
Hän tulee Euroopan konservatiivien ja reformistien ryhmästä.
Hän pyrkii uudelle kaudelle. Tärkeä maininta.
Ja Tomas Sandell, -
joka on seurannut EU:n politiikkaa vuodesta 1994 -
ja erityisesti EU:n ja Israelin suhteita yli 20 vuoden ajan.
Tomas Sandell on ECI-järjestön perustaja ja johtaja.
Olen Yossi Lempkowicz -
European Jewish Press -keskuksesta ja Europe Israel Press Associationista.
Aloitetaan teistä, Bert-Jan Ruissen.
Israel-raportissa keskustellaan kuukausittain -
Israeliin ja juutalaisyhteisöihin liittyvistä asioista EU:n näkökulmasta.
Kun katselette taaksepäin näitä viittä vuotta -
Euroopan parlamentin jäsenenä, -
mitkä ovat olleet tämän vaalikauden kohokohtia?
Ja onko ollut myös joitain pettymyksiä?
Kyllä. Kiitos kutsusta.
Vastauksena kysymykseen, -
mitkä ovat olleet kohokohtia näiden viiden vuoden aikana, -
kuten tiedätte, olen kristitty poliitikko.
Olin hyvin iloinen nähdessäni, -
että onnistuimme nostamaan uskonnonvapauden asialistalle -
päätöslauselmien, tapahtumien ja muiden avulla.
Onnistuimme saamaan myös korkean edustajan.
Hän sai jatkokauden.
Korkean edustajan kautta siis jatkettiin.
Olin iloinen siitä.
Jos keskitytään enemmän Israel-suhteisiin, -
yksi kohokohta oli minun mielestäni -
assosiaationeuvoston uudelleenkäynnistys vuonna 2022 -
koko parlamentin tuella.
Kymmenen vuoden tauon jälkeen. - Yli kymmenen vuoden.
Me parlamentissa ja myös Israel-delegaatiossa -
vaadimme sitä äänekkäästi, joten olimme hyvin tyytyväisiä, -
kun neuvosto päätti aloittaa uudelleen erilaiset kokoukset.
Se oli minulle yksi kohokohta, kun puhutaan Israel-suhteista.
Toinen tärkeä kohokohta, kun puhutaan Israel-suhteista, -
oli Aabrahamin sopimusten solmiminen.
EU ei toiminut kovin aktiivisessa roolissa siinä.
Se oli enemmänkin Yhdysvaltojen aloite.
Se kuitenkin luo Lähi-itään -
hyvän pohjan diplomaattisuhteiden normalisoinnille -
Israelin ja arabimaiden välillä.
Ne olivat minusta tärkeitä kohokohtia.
Ja sitten pettymykset.
Olin todella pettynyt erääseen tiettyyn asiaan, -
ja se liittyy palestiinalaisten koulukirjojen ongelmiin.
Saimme koottua riittävästi tukea Euroopan parlamenttina -
hyvin vahvalle koulukirjoja koskevalle päätöslauselmalle.
Pyysimme parlamenttina komissiota lopettamaan -
palestiinalaisten koulukirjojen rahoittamisen -
siitä syystä, että näimme ja näemme edelleen -
palestiinalaisten koulukirjoissa hyvin paljon antisemitismiä.
Olen hyvin pettynyt siihen, että edelleen parasta aikaa -
EU rahoittaa palestiinalaisten koulukirjoja -
enkä näe tässä asiassa oikeastaan konkreettisia tuloksia.
Mainitsitte myös uuden korkean edustajan ja viiden vuoden kauden.
Miten kommentoitte työtä -
erityisesti suhteessa Israeliin, -
kun puhutaan EU:n uudesta ulkopoliittisten asioiden päälliköstä?
Saiko hän asioita aikaiseksi tässä suhteessa?
Puhutte rauhanprosessin erityislähettiläästä.
Tarkoitin uskonnonvapauden erityislähettilästä.
Mutta jos puhutaan Lähi-idän rauhanprosessin erityislähettiläästä, -
emme ole kovinkaan tehokkaita siinä suhteessa.
On hyvä, että meillä on erityislähettiläs Lähi-idän prosessille.
Tiedämme kuitenkin kaikki, miten vaikea tilanne on nyt.
Nyt, kun Gazassa on sota, -
mielestäni tällä hetkellä ei juurikaan ole näkymiä -
millekään konkreettiselle rauhanprosessille.
Tilanne näinä päivinä on hyvin ongelmallinen ja kova.
Tomas Sandell, kuten esittelyssä mainitsin, -
olette seurannut EU-politiikkaa nyt 30 vuoden ajan.
Onko Euroopan parlamentti muuttunut mielestänne tänä aikana ja miten?
Niin. Tekin olette seurannut EU-politiikkaa -
osapuilleen yhtä monta vuotta.
Tekin muistatte. Mainittiin 30 vuotta.
Se vie vuoteen 1994, kun muutin ensimmäistä kertaa Brysseliin, -
ja tätä rakennusta ei vielä ollut.
Kun katsoo Brysselin siluettia, Bryssel oli silloin hyvin erilainen.
Euroopan parlamentti ahdettiin paikkaan, -
jossa oli vuosien ajan toiminut alueiden neuvosto.
Myös jäsenmaita oli vähemmän. - Niin oli.
Se symboloi ehkä myös sitä, -
millaisena parlamenttia pidettiin siihen aikaan, -
ei kovin tärkeänä instituutiona.
Sitä kutsuttiin usein keskustelukerhoksi.
Tämä kaikki muuttui, kun solmittiin Maastrichtin sopimus vuonna 1992 -
ja myöhemmin Lissabonin sopimus vuonna 2007.
Euroopan parlamentti sai aiempaa enemmän vaikutusvaltaa.
Se alkoi aiempaa vahvemmin muovata ulkopolitiikkaa -
ja vaikuttaa siinä vahvemmin, -
ja sen tehtäväksi tuli myös budjetin vahvistaminen.
Tässä suhteessa viittaan Bert-Jan Ruissenin huomioon.
Minusta parlamentti teki aivan oikein -
painostaessaan muita EU-instituutioita -
asettamaan palestiinalaisavulle ehtoja, -
kuten yleismaailmallisten arvojen kunnioittaminen -
ja erityisesti oppikirjojen suhteen. Tässä toivoisin, -
että parlamentilla olisi ollut enemmän poliittista vaikutusvaltaa, -
sillä tiedämme, että loppu viimeksi politiikassa palattiin nopeasti -
tuttuun, hyvin kritiikittömään ja ehdottomaan tukeen.
On tietenkin aina kiehtovaa -
tarkastella 30 vuotta taaksepäin EU-politiikkaa yleisesti -
ja tarkasti ottaen 23 vuotta EU:n ja Israelin suhteita, -
joihin palaan myöhemmin ohjelmassa.
Totta. Bert-Jan Ruissen, mainitsitte -
Euroopan parlamentin suhteista Israeliin vastaavan delegaation.
Olette delegaation varapuheenjohtaja.
Millaiseksi arvioitte tämän viisivuotiskauden -
EU:n ja Israelin suhteissa?
Ja mitkä ovat ajatuksenne, kun palaatte takaisin kesällä, -
kun toivottavasti palaatte tänne myös tulevaksi viideksi vuodeksi?
Toisin sanoen miten EU:n ja Israelin suhteita voisi vielä kehittää?
Mainitsitte EU:n assosiaationeuvoston, -
joka ei ollut kokoontunut kymmeneen vuoteen, -
mutta nyt se taas kokoontuu.
Mutta onko EU―Israel-suhteissa vielä parantamisen varaa?
Viimeksi kuluneiden viiden vuoden aikana on satsattu paljon -
yhteyksistä Israeliin vastaavaan delegaatioon.
Se oli parlamentin aktiivisimpia delegaatioita.
Puheenjohtajamme on hyvin aktiivinen.
Hän oli siis hyvin ratkaisevassa osassa.
Satsasimme työhön paljon, ja se on näkynyt viime vuosina.
Suhteemme Israeliin ovat vahvistuneet.
Teemme yhteistyötä eri alueilla, kuten innovaatioiden ja kaupan alueella.
Lisäksi, kuten äsken mainitsin, -
painostimme neuvostoa voimakkaasti, -
jotta assosiaationeuvosto alkaisi kokoontua taas.
Saimme paljon aikaan, mutta nyt, kun tämä on sanottu, -
minulla on sellainen tunne, että lokakuun 7. päivän jälkeen -
elämme täysin eri maailmassa.
Se luo, diplomaattisesti ilmaistuna, paljon haasteita -
myös EU:n ja Israelin suhteisiin: -
se, mitä tapahtui 7. lokakuuta, Hamasin terroristihyökkäykset, -
sota Gazassa, panttivankien tilanne.
Minusta on ratkaisevan tärkeää -
nähdä, että Israel on Lähi-idän ainoa demokratia.
Minusta on ratkaisevaa alleviivata, -
että meidän täytyy tukea Israelia -
tällä vaikealla ja ankaralla hetkellä taistelussa Hamasia vastaan.
Parlamentissa käydään paljon keskusteluita.
Sanotaan näin, että on olemassa vaara, -
että Israel jää koko ajan enemmän yksin.
On erittäin tärkeää, että näiden vaalien jälkeen -
Israeliin myönteisesti suhtautuva liittouma, -
toivotaan näin, että Israel-myönteinen liittouma parlamentissa vahvistuu, -
sillä se on todellakin ratkaisevaa, -
jotta Israelia voidaan tukea terrorisminvastaisessa sodassa.
Minusta on selvää, että Hamas täytyy kukistaa.
Niin kauan kuin Hamas on olemassa ja toimii aktiivisesti Gazassa, -
rauhannäkymiä ei ole. Minusta se on ennakkoehto.
Eli ensin kukistetaan Hamas ja vapautetaan panttivangit, -
ennen kuin tehdään mitään muuta.
Niin, ja sitten voidaan toivottavasti luoda uusi ympäristö, -
jossa rauhanneuvottelut voivat taas tulla kysymykseen.
Tomas Sandell, Bert-Jan Ruissen puhui juuri -
EU―Israel-suhteiden näkymistä.
Olette seurannut näitä suhteita yli 20 vuoden ajan, kuten jo totesin.
Miten asiat ovat muuttuneet sinä aikana?
Ovatko EU:n ja Israelin suhteet nyt vahvemmat kuin 20 vuotta sitten?
Palaan itse asiassa 50 vuotta taaksepäin.
Viime vuonna jäi kokonaan unohduksiin se seikka, -
että Jom kippur -sodasta tuli kuluneeksi 50 vuotta.
Sekin tavallaan antoi EU:n ja Israelin suhteille alkutahdit.
Ikävä kyllä EU:n suhteet Israeliin -
muotoiltiin arabimaiden valtavan painostuksen alla.
EU periaatteessa jäi öljyaseen panttivangiksi.
Se selittää, miksi EU:n suhtautuminen Israeliin -
on aina ollut kriittinen, sanotaan näin.
Jos vähänkin tuntee kansainvälisiä suhteita, -
tietää, että Yhdysvallat on nähty Israelin ystävänä, -
kun taas eurooppalaiset tai Euroopan unioni on ollut palestiinalaismielinen.
Verrattuna viimeksi kuluneisiin 20 vuoteen tahtoisin nostaa esiin -
Euroopan parlamentin Israel-delegaation, -
jonka varapuheenjohtajana Bert-Jan toimii.
Kun tulin Brysseliin ja aloin tehdä työtä näiden asioiden parissa, -
Israelin vihollisilla, jos näin voi sanoa, -
oli hyvin tehokas keino lamauttaa tämä tärkeä delegaatio.
He nostivat sen puheenjohtajaksi henkilön, -
jolla ei ollut sympatioita Israelia kohtaan.
Hän ei kutsunut delegaatiota koolle, -
ja sen takia delegaatio oli täysin passiivinen monen vuoden ajan.
Tämä muuttui dramaattisesti kymmenisen vuotta sitten.
Ja nyt viiden vuoden ajan, kuten Bert-Jan sanoi, -
ja siitä kiitos varapuheenjohtaja Bert-Jan Ruissenille.
Olette tehneet delegaatiosta yhden Euroopan parlamentin aktiivisimmista.
Delegaatio on läpileikkaus parlamenttijäsenistä.
Delegaation jäsenet haluavat tukea Israelia ja seistä sen rinnalla.
Se on minusta ollut askel hyvään suuntaan.
Jos mainitsisin Bert-Janin tavoin joitain virstanpylväitä, -
yksi sellainen on assosiaationeuvoston uudelleenkäynnistyminen v. 2022.
Tavallaan se merkitsi EU―Israel- suhteissa lähes renessanssia.
Täytyy muistaa, että vuosi sen jälkeen, -
kun presidentti Herzog puhui täällä europarlamentissa 27. tammikuuta, -
ja mielestäni myös välittömät reaktiot lokakuun 7. päivän tapahtumiin -
olivat ennennäkemättömät.
Oli todella selvää, että valtaenemmistö silloin -
halusi seistä rinta rinnan Israelin kanssa.
Ja kuten olemme aiemmin tässä ohjelmassa sanoneet, -
siitä on osaksi kiittäminen sitä voimakasta johtajuutta, -
jota Euroopan komission puheenjohtaja Ursula von der Leyen -
ja Euroopan parlamentin puhemies Roberta Metsola ovat osoittaneet.
Puhumme vaaleista myöhemmin, mutta on sanomattakin selvää, -
että on tärkeää pysyä kurssissa.
Bert-Jan Ruissen mainitsi, että lokakuun 7. päivän jälkeen -
asiat ovat muuttuneet. Oletteko samaa mieltä, -
mitä tulee EU:n kantaan Israelia kohtaan?
Lokakuun 7. päivän jälkeisinä viikkoina ja kuukausina, -
jotkut sanovat jopa, että päivinä, -
sillä siinä ei mennyt kauan, -
kun Israelin viholliset saivat joukkonsa liikkeelle.
Ja tällä hetkellä se on melkein keikahduspisteessä.
Tiesimme, että niin kävisi.
Se on inhimillistä, kun sota vain jatkuu ja näemme kuvia Gazasta.
Hamas tietää paremmin kuin kukaan muu, -
että mitä enemmän Gazassa kuolee ihmisiä, -
sitä enemmän sympatiat keikahtavat palestiinalaisten puolelle.
Lähiviikot ja -kuukaudet ovat todella ratkaisevia.
Espanja, Irlanti ja Belgia yrittävät saada kaikki -
vaatimaan ehdotonta aselepoa ja kääntymään Israelia vastaan.
Bert-Jan Ruissen. Puhutaanpa EU-vaaleista.
Mitkä kysymykset mielestänne ovat tärkeimpiä, -
kun äänestäjät valitsevat ehdokasta, -
ja mitkä ovat tärkeimpiä kysymyksiä teille itsellenne?
Nämä vaalit kesäkuun 6. päivänä -
ovat ratkaisevan tärkeät -
esimerkiksi EU:n ja Israelin suhteiden kannalta.
On siis erittäin tärkeää, että Israel-mielinen perhe -
palaa tähän taloon entistä vahvempana.
Ratkaisevaa näissä vaaleissa on se, -
mikä on eri ehdokkaiden kanta Israeliin.
Toinen tärkeä asia vaaleissa on se, -
mitä ajatuksia on Euroopan tulevaisuudesta -
ja mihin suuntaan EU:n tulisi kehittyä.
Eri ryhmät täällä parlamentissa -
yrittävät luoda eräänlaisen supervaltion, -
jossa EU saisi yhä enemmän valtaa.
Itse en menisi siihen suuntaan.
Ajattelen, että tarvitaan tietynlaista yhteistyötä -
EU:n tasolla jäsenmaiden välillä, -
mutta mielestäni jäsenmaiden välisen yhteistyön pitää rajoittua -
rajatylittäviin kysymyksiin, -
kuten kauppaan ja maahanmuuttoon.
Se on äänestäjillekin ratkaiseva kysymys, -
millaisen Euroopan haluaisi nähdä.
Haluaako viedä EU:ta liittovaltion suuntaan -
vai haluaako Euroopan, -
jossa jäsenvaltiot ainoastaan tekevät yhteistyötä -
rajatylittävissä kysymyksissä.
Tomas Sandell, sama kysymys vaaleista.
Nämä ovat viidennet vaalit, joita te seuraatte.
Mitä äänestäjien pitäisi tietää, kun he äänestävät?
Ja mistä he saavat oikeaa tietoa, -
mikä helpottaa äänestämistä -
ja ehdokkaan valintaa?
Mikä mielestänne on paras tapa?
Ennen kuin vastaan kysymykseen, -
tahdon sanoa, että olipa tulos mikä tahansa, -
ECI näkyy Euroopan parlamentissa myös kesäkuun 9. päivän jälkeen.
Aiomme jatkaa näitä Israel-raportteja, -
jotka nekin antavat katsojille hyvän kuvan siitä, -
millaista keskustelua tässä kamarissa käydään -
ja ketkä ovat todellisia ystäviä.
Suurelle yleisölle. - Niin.
Uskon, että Bert-Janin kasvot ovat tulleet katsojille tutuiksi.
Tahdon kiittää Bert-Jania ja Alankomaiden reformoitua puoluetta.
Olen seurannut EU-politiikkaa tarkasti yli 20 vuotta.
Alankomaiden reformoitu puolue on ollut -
juutalaisten ja Israelin vahvimpia ja vankkumattomimpia liittolaisia.
Se on tärkeää tietää.
Päätimme jo viime vuonna, koska vastataksemme kysymykseen, -
mikä on ehdokkaiden ja puolueiden kanta suhteessa Israel-asioihin, -
päätimme teetättää tutkimuksen.
Pyysimme tutkimusinstituuttia täällä Brysselissä -
käymään läpi kaikki Israelia koskevat äänestykset.
Niiden pohjalta laadittiin luokitus, -
jonka nimi on Euroopan parlamentin Israel-luokitus 2023.
Siitä julkaistaan päivitetty versio kahden viikon kuluttua.
Juuri sopivasti vaalien alla -
ihmiset voivat mennä kotisivuillemme ec4i.org -
ja tutkia esimerkiksi minun äänestysmaani Suomen osalta, -
miten suomalaiset puolueet ovat äänestäneet -
Israelia koskevissa äänestyksissä.
Kaikissa maissa, jäsenmaissa. - Niin.
Olemme luokitelleet myös kansallisvaltiot.
Luokituksen perusteella voidaan sanoa, että uudella Euroopalla -
on enemmän sympatioita Israelia kohtaan kuin vanhalla Euroopalla.
Ja myös poliittisesti on olemassa ideologinen eroavaisuus -
sen mukaan, kummalla puolella vasemmisto―oikeisto-jakoa on.
En kerro vastausta tässä ohjelmassa.
Annan ainoastaan pienen mainospalan, -
että kannattaa odottaa tätä uutta luokitusta -
ja sitten käydä kotisivuiltamme katsomassa asian itse.
Tässä ohjelmassa emme ole puolueellisia -
tai kallellaan mihinkään poliittiseen puolueeseen päin.
Haluamme vain käydä avointa keskustelua.
Tämä tuokin meidät tämän kuun jakson loppuhetkille.
Tahdon kiittää molempia panelisteja, -
Bert-Jan Ruissenia, -
joka on uudelleen ehdolla parlamenttivaaleissa, -
ja Tomas Sandellia, ECI:n perustajaa ja johtajaa.
Kiitos mukanaolosta tänään!
Tahdon kertoa katsojille myös, -
että jos pidät ohjelmasta, jaa YouTube-linkkiä -
ystäville ja työtovereille.
Olen Yossi Lempkowicz.
Tämä oli Israel-raportti Euroopan parlamentista Brysselistä.
Nähdään taas ensi kuussa!
Suomennos: Marianne Tenetz