ISRAEL-RAPORTTI EUROOPAN PARLAMENTISTA
EU:N JA ISRAELIN SUHTEET
Tänään tulee kuluneeksi 125 vuotta siitä, -
kun ensimmäinen sionistikonferenssi järjestettiin Baselin Stadtcasinossa.
Sinne Theodor Herzl kutsui koolle yli 200 juutalaisjohtajaa -
eri puolilta Eurooppaa unelmoimaan yhdessä -
ja keskustelemaan juutalaisvaltion mahdollisuudesta -
juutalaiskansan esi-isien kodissa silloisessa Palestiinassa.
Tästä tilaisuudesta Herzl sanoi, -
että hän perusti juutalaisvaltion Baselissa.
Nyt 125 vuotta myöhemmin juutalaisvaltio on todellisuutta.
Palasin juuri 125-vuotisjuhlasta Baselista.
Olen nyt innoissani jatkamassa keskustelua -
juutalaisvaltiosta tänään, tulevaisuudesta -
ja sionismin merkityksestä nykyään.
Olen Tomas Sandell ECI-järjestöstä.
Mukana keskustelemassa -
ovat Marco Campomenosi Italiasta tässä oikealla -
ja Alex Benjamin minusta katsottuna vasemmalla.
Jos aloitan sinusta, Marco, tapasimme viimeksi -
huhtikuussa San Remossa kotiseuduillasi Liguriassa, -
jossa juhlistimme -
San Remon päätöslauselman 102-vuotisjuhlaa.
Se liittyy siihen, mitä Baselissa tapahtui -
jo vuonna 1897. Voidaan sanoa, -
että sionismin aate syntyi Baselissa -
ja kantoi hedelmää myöhemmin -
Balfourin julistuksen, San Remon ja juutalaisvaltion itsenäistymisen kautta.
Kun italialaisena mietit näitä 125:tä vuotta, -
millaisia ajatuksia sinulla on?
Tapasimme huhtikuussa Italiassa -
kotiseuduillani San Remossa Ranskan rajalla.
Voimme todeta, ja historioitsijatkin ovat samaa mieltä, -
että vuoden 1922 tapahtuma oli ensimmäisiä, -
joissa muovailtiin ajatusta Israelin valtiosta.
Baselin merkitys oli toisenlainen.
Theodor Herzlin ansiosta se saattoi olla hetki, -
jolloin aatteesta tuli myös poliittinen liike.
Minäkin olen nähnyt Theodor Herzlin julistuksen, -
jossa hän sanoo, että kaikki tulevat näkemään sen.
Hän sanoi, että viiden vuoden päästä. Se oli vähän liian optimistista.
Elettiin 1800-luvun loppua. Tai 50 vuoden päästä. Ja niin kävi.
Minulla oli suuri ilo isännöidä kotiseuduillani San Remossa -
Israelin suurlähettilästä. Meillä oli mielenkiintoisia tapaamisia.
Siellä oli myös englantilaisia, -
koska Englannilla oli tässä keskeinen osa.
Olen Euroopan parlamentin jäsen. Tulen Luoteis-Italiasta.
Minusta on tärkeää tuoda esiin tällaisia tapahtumia, -
jotta ihmisten tietous lisääntyisi.
Kaikki San Remossakaan eivät tunne asian tärkeää merkitystä.
Kenties voimme puhua La Speziasta ja muista projekteista.
Voin vahvistaa sen, mitä sanoit Baselin juhlatilaisuudessa.
Juttelin monen juutalaisaktivistin kanssa.
Puhuimme San Remosta. He kysyivät: "San mikä?"
Vielä on paljon työtä, jotta San Remo saadaan samalle kartalle -
kuin Basel ja Balfourin julistus.
Balfourin julistuksesta pääsemmekin Britanniaan ja Alexiin.
Olet täällä Euroopan parlamentissa yksi vahvimmista Israelin puolustajista.
Olet ollut sitä vuosikaudet.
Tiedän, että Israel on lähellä sydäntäsi. Mitä sinä ajattelet?
125-vuotisjuhlasta voin vain myötäillä sitä, -
mitä sinä ja Marco juuri sanoitte.
Theodor Herzl sanoi tyypilliseen chutspa-tapaansa sanoi: -
"Perustin Israelin valtion."
Marco viittasi tähän. Herzl sanoi: "Sitä ei nähdä nyt, -
mutta se nähdään 5 tai 50 vuoden päästä." Hän oli oikeassa.
Olin Israelissa heinäkuussa.
Aina kun menen Israeliin, tapaan pyytää ikkunapaikan.
Miksi? Kun olemme Tel Avivin yläpuolella -
ja mietin, mitä siellä Herzlin aikana oli ja mitä siellä nyt on, -
kaupungin siluetti, moderni metropoli, tunnen suurta ylpeyttä.
Samaten, kun menen Jerusalemiin. Se oli takapajula Jordanian vallan alla.
Laiminlyöty ja hyljeksitty. Nyt se on loistava kaupunki -
ja Israelin kaupunki. Olen siitä kovin ylpeä.
Mutta mielessäni siihen liittyy aina myös suru, -
suru Euroopan senhetkisistä olosuhteista, -
jotka vakuuttivat Herzlin siitä, että juutalaisvaltio tarvitaan -
ja että juutalaisuus ja eurooppalaisuus eivät olleet yhteensopivia.
Taiteilen aina näiden kahden asian välillä.
Olen ylpeä juutalaisvaltiosta mutta myös iloinen siitä, -
että tarve ei ole enää niin pakottava kuin Herzlin aikaan.
Kiintoisaa, että toit esiin ajatuksen, joka itsellänikin on ollut -
125-vuotisjuhlan jälkeen -
turvallisuustoimista, joita Baselissa kongressin aikana tarvittiin.
Olen itsekseni miettinyt, millaista oli 125 vuotta sitten, -
kun Herzl tuli, ja hän oli aika spontaani.
Sotilaita, poliiseja ja vartijoita ei varmastikaan ollut niin paljon kuin nyt.
Ja kuten sanoit, se saa pohtimaan, -
miksi juutalaisten kokoontumisia pitää edelleen suojella niin tarkasti -
rauhanomaisessa vuosijuhlassa. Se on aina syytä pitää mielessä.
Marco, kuten jo mainittiin, tulet hyvin erityiseltä alueelta, Liguriasta.
Mainitsit La Spezian kaupungin. Sitä on kutsuttu Siionin portiksi -
Exodus-laivaan liittyen.
Italialla on aina ollut erityinen suhde Israeliin.
Roomassa on asunut juutalaisyhteisö jo yli 2 000 vuotta.
Italiassa järjestetään pian myös vaalit.
Tämä ei kenties ole paikka vaalien analysoinnille, -
mutta mitä sinä voit sanoa Israelin ja Italian suhteista?
Miten niitä voitaisiin lujittaa?
Mainitsin myönteisiä esimerkkejä siitä, mitä on tapahtunut Italiassa, -
San Remossa ja La Speziassa. La Spezia toimi satamana -
Exodus-laivan monille matkoille, -
jotka veivät monia Euroopasta Israelin maahan.
Rohkaisen kaikkia myös katsomaan -
tapahtumista tehtyjä elokuvia.
Meidän on hyvin tärkeää muistaa tapahtumat, -
mutta on myös mainittava Italian osuus toisen maailmansodan julmuuksiin, -
juutalaisvainoon ja juutalaisvastaisiin lakeihin.
Se oli häpeällistä.
Me italialaiset muistamme hyvin myös sen.
Nyt meillä on käynnissä monia eri projekteja.
Tuon esiin esimerkiksi sen, että entinen hallitus -
lähetti valtuuskuntia Israeliin, -
koska teemme yhteistyötä tärkeillä aloilla, -
kuten ympäristöasioissa.
Israelilla on niissä ollut viime vuosikymmeninä keskeinen rooli.
Yhteistyötä tehdään mm. vedenkäytön alalla.
Tiedämme kaikki, miten iso merkitys sillä tulee olemaan -
Välimeren alueella, jossa ilmastonmuutos -
luo koko ajan aina vain suurempia haasteita.
Tiedän varsin hyvin, että käynnissä on tärkeitä projekteja.
Mielestäni meidän pitää jatkossakin kulttuurisesta näkökulmasta -
korostaa kulttuuriperintöämme -
ja esimerkiksi edistää matkailua Israelin ja Italian välillä -
ja erityisesti Liguriassa, -
sillä ihmisten on hyvä tietää sen historiasta, -
paitsi San Remon ja La Spezian tapahtumista -
myös Sveitsin Baselin tapahtumista. Baselhan sijaitsee siinä aivan lähellä.
Meidän täytyy tuoda nämä asiat myös nuorten tietoon.
Jos halutaan ymmärtää nykypäivän tilannetta, -
esimerkiksi Aabrahamin sopimusten tuomia hyviä suhteita -
Israelin ja joidenkin sen naapurimaiden välillä, -
se on pitkän työn tulosta.
Baselissa olleita pidettiin hieman, miten sen sanoisi... visionääreinä.
Nyt näemme heidän työnsä konkreettiset tulokset.
Se on heidän ansiotaan.
Ehdottomasti.
Jos vielä palataan San Remoon, -
San Remon päätöslauselma allekirjoitettiin Villa Devachanissa.
Meillä on unelmana Herzlin sanoja mukaillen, -
että Villa Devachanista tulee juutalaisperinnön muistopaikka.
Siihen on kaksi syytä.
Ensinnäkin siellä juutalaisvaltio tavallaan -
tunnustettiin ensi kertaa kansainvälisessä laissa.
Mutta se oli myös Gestapon päämaja sodan aikana.
Samassa kiinteistössä on hyvin paljon symboliikkaa.
Se on ei pitkän vaan keskipitkän aikavälin tavoite, -
että yhdessä alueen ja kaupungin kanssa -
voisimme tehdä siellä jotain pitkällä aikavälillä.
Palataan jälleen sinuun, Alex.
Mainitsit, miten Tel Aviviin saapuminen koskettaa sinua aina.
Kuulemme tavasta, jolla kuvailet tunteitasi, -
että asia on lähellä sydäntäsi.
Mutta olet varmasti ajatellut myös haasteita.
Millaisia haasteita juutalaisvaltiolla ja juutalaisilla tänä päivänä on?
Meidän juutalaisten suurimpia haasteita on -
jatkuva antisemitismi.
Toinen iso haaste on sellainen, -
mitä ei ole helppoa sanoa. Se on Euroopan laajuinen ongelma.
Se on se, että monet maahanmuuttajat -
ovat tuoneet mukanaan Israel- ja juutalaisvihan -
maista, joista he ironisesti ovat paenneet.
Ne ovat suurimmat haasteet.
Toit hyvin esiin, -
miksi hotelleissa on niin vahvat turvatoimet.
Miksi on niin, että kun menen lauantaina synagogaan, -
minun pitää selittää tyttärelleni, miksi sitä vartioi poliisi, jolla on ase?
Sen syyt pitäisi selvittää.
Israelista mainitsen tietysti turvallisuuden.
Turvallisuus on iso ongelma, samoin kuin Iran.
Voisimme tehdä siitä erillisen ohjelman.
Onneksi Israel on sotilaallisesti vahva valtio.
Suurimmat haasteet, joihin Marcokin jo viittasi, -
ovat vesi ja ruoka.
Olemme lähestymässä rosh hashanaa, uuttavuotta.
Kaikki eivät ehkä tiedä, -
mutta juutalaisuudessa on amida-rukous.
Se on erilainen uutenavuonna.
Silloin pyydämme Jumalalta kastetta ja sadetta.
Shema Israel -rukouksen toisessa jakeessa -
sanotaan, mitä tapahtuu, kun noudatamme Jumalan käskyjä.
Maa saa sateen ajallaan.
Veden käsite on meille keskeinen. Israelilla ei ole kovin paljon vettä.
Kinneretin eli Genesaretinjärven pinta laskee vuosi vuodelta.
Onneksi meillä on innovaatioita, kuten suolanpoistolaitokset -
ja tippakastelu.
Nämä ovat isoja haasteita. Vesi tietenkin vaikuttaa ruokaan.
Nämä ovat tulevaisuudessa isoja haasteita Israelille.
Minua ei niinkään huoleta turvallisuus vaan se, -
miten Israel voi vastata kasvavan väestön tarpeisiin -
pienillä vesi- ja luonnonvaroilla.
Baselissa ja myös pääpuhuja presidentti Isaac Herzogin puheessa -
nousi esiin muun muassa epäyhtenäisyyden ongelma.
Tiedämme, että elämme polarisaation aikakautta -
kansallisesti ja kansainvälisesti. Se vaikuttaa myös juutalaisiin.
Sanonnan mukaan siellä, missä on kaksi juutalaista, -
on kolme mielipidettä, -
etenkin kun miettii vaikkapa USA:n ja Israelin juutalaisia.
Oletko itse huolissasi yhtenäisyydestä ja yhteisen näyn ylläpitämisestä?
Olen hyvinkin. Minusta se on hyvin tärkeää.
Luin eilen New York Times -lehden pääkirjoitussivun artikkelin, -
jossa väitettiin, ettei välttämättä tarvitse kannattaa sionismia -
ollakseen hyvä juutalainen.
Olen täysin eri mieltä. Minusta ne käyvät käsi kädessä.
Juutalaiset voivat tuntea olonsa mukavaksi Euroopassa mm. siksi, -
että kaiken varalta on aina olemassa Israelin valtio.
Yhtenäisyys on erittäin tärkeää.
Tietyissä piireissä on ihmisiä, -
jotka väittävät, että juutalaisuus -
tai juutalaiset ovat hukassa ihmisoikeuskysymysten kanssa -
Israelin―palestiinalaisten tilanteessa.
Olen siinäkin asiassa täysin eri mieltä.
Israelin puolustusvoimat on eettisimpiä armeijoita maailmassa.
Näimme hiljattain Operaatio Aamunkoitossa, -
että sotilastoimista pidättäydytään, kun tulilinjalla on ihmisiä.
Olen sitä mieltä, -
että yhtenäisyys on kansamme menestyksen avain.
Pidän siitä, mitä sanoit sionismista.
Myös presidentin puheessa tuli monta kertaa esiin se, -
että meidän pitää omaksua sionismi uudelleen ja olla siitä ylpeitä.
Saatamme tietääkin, että sosiaalisessa mediassa -
siitä on tullut lähes kirosana.
Se on totta.
Vielä 125 vuotta myöhemminkin on siis vielä paljon työtä.
Marco, palataanpa vielä Euroopan parlamenttiin -
ja Euroopan unioniin.
Kun katsotaan EU:n ja Israelin suhteita, -
viime tapaamisemme jälkeen on otettu pari askelta oikeaan suuntaan, -
voidaan sanoa, kun päätettiin alkaa järjestää taas -
EU:n ja Israelin assosiaatiosopimuksen kokouksia.
Mutta samaan aikaan on monia sellaisia kysymyksiä, -
jotka huolestuttavat minua.
Osa EU:n tärkeimmistä johtajista vieraili Israelissa.
Se oli mahtavaa, mutta samaan aikaan -
EU päätti rahoittaa palestiinalaishallintoa -
ilman minkäänlaisia ehtoja.
Ja minusta taistelu, jota me ja sinä, Alex, olemme käyneet vuosia, -
tuntuu yhtäkkiä kadonneen tai vaipuneen unholaan, -
tai se on lakaistu sivuun, -
samaan aikaan kun EU on lähentynyt Israelia.
Mutta sen lisäksi miten EU:sta voisi tulla parempi Israelin ystävä?
Olin yksi niistä, jotka allekirjoittivat komissiolle osoitetun kirjeen -
Israelin assosiaationeuvoston kokousten käynnistämisestä jälleen.
Se on erittäin tärkeää. Siihen on myös käytännön syitä.
Alex mainitsi suolanpoiston.
Kotikaupunkini Genovakin haluasi jotain sen suuntaista, -
sillä se on tulevaisuudessa yhä tärkeämpää.
Meidän pitää päivittää näihin asioihin liittyvää säännöstöä -
ja ottaa esimerkkiä Israelista valtiona.
Totta kai täytyy muistaa, -
että emme ole vielä täysin kitkeneet antisemitismiä.
Italiassa muutama päivä sitten ilmeni ongelma -
erään vasemmistoehdokkaan kanssa, mutta ongelmia voi olla oikeistossakin.
Ehdokas antoi lausuntoja, joita ei voi hyväksyä.
Kaikki puolueet pyysivät puolueen johtajaa ottamaan ehdokkaan listoilta.
Niin tapahtuikin ilman ongelmia vuorokaudessa.
Hänet poistettiin listoilta. Se oli hyvä esimerkki.
On ihan selvät rajat sille, mikä on hyväksyttävää.
Sen tunnustavat nekin, jotka eivät kannata näkemystämme.
Edustamme poliittisesti eri kantoja, mutta meidän pitää tehdä yhteistyötä.
On hyvin tärkeää, mitä tapahtuu Välimeren alueella.
Meillä on vastassa voimia, jotka suhtautuvat aggressiivisesti muihin.
Meidän pitää vastustaa sitä.
Keskustelin tänään Italian Irakin-lähettilään kanssa -
maiden ja politiikan vakauttamisesta Lähi-idässä.
Se on erittäin tärkeää. Israel on siinä hyvä esimerkkivaltio.
Välillä tuntuu, että Euroopan instituutiot eivät halua ottaa kantaa.
Se on sääli.
Mielestäni ne voisivat tehdä nykyistä enemmän -
ja olla avoimempia puolustaessaan demokratioita.
Ja totta kai Israelinkin täytyy tehdä töitä... Ja olen italialainen.
Tiedän, että on hyvin vaikeaa luoda vakaa hallinto -
ja pysyvyys, jotta keskusteluissa olisi kauaskantoisuutta.
Demokratioiden ongelmana on poliittinen epävakaus, -
mutta se voi olla demokratian seuraus.
Se on tuttua meille italialaisille.
Meidänkään tilanteemme ei ole selvä.
Molemmat osapuolet voivat tehdä jotain yhteistyön eteen.
Ja minusta myös kaikki vaalein valitut edustajat -
voivat edesauttaa sen toteutumista.
Joitain kuukausia sitten meillä oli tässä paneelissa -
diplomaatti sunnimaasta. Hän puhui ja selitti asioita.
En olisi voinut kuvitellakaan mitään sellaista vielä muutama vuosi sitten.
Ollaan optimistisia, sillä tulevaisuudessa -
on paljon sellaista, missä tarvitaan yhteistyötä, -
jotta voimme auttaa ihmisiä työskentelemään, kehittymään -
ja viemään läntistä yhteiskuntaa eteenpäin.
Ennen kuin annan puheenvuoron Alexille, -
tahtoisin nostaa esiin Katharina von Schnurbeinin panoksen.
Hänkin oli pääpuhujia Baselissa.
Hänelle osoitettiin suosiota seisaaltaan -
Euroopan komission antisemitismin vastaisesta työstä.
Meillä on monia kumppaneita Euroopan instituutioissa, -
mutta paljon riippuu ystävistä, kuten me, -
olimmepa valittuja edustajia -
tai aktivisteja tai järjestöjen edustajia kuten Alex -
ja minä itsekin.
Miten EU voisi sinun mielestäsi lujittaa suhteita Israelin kanssa tällä hetkellä?
Ennen kuin vastaan, tahdon sanoa, Tomas, -
että järjestössämme me iloitsemme siitä, -
että meillä on sellainen ystävä kuin sinä.
Tarvitsemme lisää teidän kahden kaltaisia ystäviä.
Olet keskeinen osa.
Olet yhtä paljon sionisti kuin minä, ellet enemmänkin. Kiitos.
Mitä sitten Eurooppa voisi tehdä? Vastaukseni on kaksiosainen.
Ensinnäkin Eurooppa tekee jo paljon yhteistyötä Israelin kanssa.
Puhuimme vedestä. Israel on jo olennainen osa -
tutkimusta ja kehitystä sekä terveysalan ja viljelyn innovaatioita.
EU:n tasolla on jo käynnissä useita projekteja.
Ongelmana on se, että Euroopan ulkosuhdehallinto -
teeskentelee edelleen, ettei Aabrahamin sopimuksia ole olemassa.
Se on juuttunut 15 tai 20 vuoden takaiseen tarinaan.
Se yhdistää edistyksen ja yhteistyön EU-instituutioiden kanssa -
rauhanprosessin etenemiseen, mikä minusta on virhe.
Rauhanprosessi ei ratkea yhdessä yössä. Se on pitkä prosessi.
Se on jatkunut siitä asti, kun olin polvenkorkuinen.
Toivon, että se ratkeaa, mutta en välttämättä usko siihen.
Miksi se sitten kytketään rauhanprosessiin, -
kun EU:n ja Israelin yhteistyöstä olisi niin paljon hyötyä?
Yksi esimerkki on tippakastelu.
Marco, tiedän, että yksi avustajistasi on Sevillasta Espanjasta.
Siellä on eräs alue, jossa on niukat vesivarat.
Siellä käytetään israelilaista teknologiaa, -
joka tietää tarkalleen, montako tippaa tarvitaan -
hedelmän tuottamiseen, ja osaa säästää arvokasta resurssia.
Pitäisi suhtautua vähemmän pakkomielteisesti rauhanprosessiin -
ja miettiä Israel-yhteistyön etuja.
Ja vielä yksi asia. Marco puhuu epävakaudesta.
Minusta epävakaus on yksi demokratian tunnusmerkeistä.
Luin kirjan, jossa pohdittiin, mikä tekee demokratiasta demokratian.
Keskustelin siitä perheeni kanssa. Tuli kiintoisia vastauksia.
Kirjoittajan vastaus oli epävarmuus.
Jos voi olla etukäteen varma vaalien tuloksesta, ei elä demokratiassa.
Älä ole huolissasi. Italia on hieno demokratia.
Niin on Israelkin. Tuskin kukaan voisi ennustaa Israelin vaalien voittajaa.
Ohjelmaa on jäljellä vielä minuutti.
Saatte kumpikin 20 sekuntia aikaa vastata mutkikkaaseen kysymykseen.
Mikä on seuraava iso sionistinen unelma?
Aloitetaan Alexista. - Toki. Puhun lyhyesti.
Kun ajattelen seuraavaa sionistista unelmaa, -
ajattelen Jesajaa ja sitä, että susi ja vohla asuvat rinnakkain.
Sitä minä toivon.
Kaunista. Marco.
Meillä on yhteys, joka on hyvin tärkeä, Välimeri.
Meidän täytyy kehittää yhä enemmän demokratiaa, arvoja, taloutta, -
kulttuuria tällä alueella, -
joka on todella hieno ja joka on tärkeä koko muulle maailmalle.
Meidän pitää olla hyvänä esimerkkinä -
taloudellisten ja poliittisten ongelmien ratkaisemisessa ja siinä auttamisessa.
Emme ole kaikessa hyvänä esimerkkinä muille.
Meidän pitää olla yhtenäisiä ja tehdä yhteistyötä.
Voimme demokratiassa myös riidellä, -
mutta tärkeissä asioissa pitää tehdä yhteistyötä.
Välimeren historia voi opettaa siitä paljon.
Kiitos. Tämä oli jälleen mielenkiintoinen Israel-raportti.
Päätän yhteen sloganiin Baselista.
"125 vuotta sionismia ― se on vasta alkua."
Olen Tomas Sandell. Tämä oli Israel-raportti. Nähdään ensi kuussa!
Suomennos: Marianne Tenetz