ISRAEL-RAPORTTI EUROOPAN PARLAMENTISTA
Takana vuosi 2016 ja edessä 2017
Hei ja tervetuloa ohjelman pariin Euroopan parlamenttiin, -
Euroopan unionin sydämeen.
Tänään luomme katsauksen vuoden 2016 tärkeimpiin tapahtumiin.
Keskustelemme haasteista, joita EU, Israel ja Lähi-itä kohtaavat v. 2017.
Vieraanani ovat Transatlanttisen insti- tuutin johtaja Daniel Schwammenthal,-
Tomas Sandell, ECI:n perustaja ja johtaja, -
ja Euroopan parlamentin jäsen Lars Adaktusson Ruotsista. Tervetuloa!
Aloitan teistä, Tomas Sandell. 2016 oli hyvä vuosi ECI:lle.
YK tunnusti jom kippurin viralliseksi vapaapäiväksi.
Se oli ECI:lle suuri saavutus.
Mitä itse pidätte vuoden 2016 merkittävimpänä tapahtumana?
Niitä on ollut monia: Brexit-äänestys, Donald Trumpin valinta presidentiksi -
ja islamististen terrori-iskujen aalto maanosassamme kesällä.
Kiitos, Simon. On hyvä olla taas ohjelmassa.
Luettelitte jo aivan oikein muutamia vuoden 2016 tärkeimpiä tapahtumia.
On vaikea nimetä yksittäinen uutistapahtuma.
Jos pitää valita yksi Euroopan―Israelin suhteeseen vaikuttava tapahtuma, -
mainitsisin Euroopan terrori-iskut tänä vuonna, -
etenkin Brysselin terrori-isku. Siihen on kaksi syytä.
Ensinnäkin eurooppalaisille on käynyt mielestäni yhä selvemmäksi, -
että meillä on sama vihollinen kuin Israelilla.
Kansainvälinen terrorismi, islamilainen jihad, -
ei erottele Eurooppaa ja Israelia.
José María Aznar sanoi kerran, että jos Israel kaatuu, kaatuu Eurooppakin.
Se nähtiin selvästi tänä vuonna.
Toinen syy, joka on positiivinen verrattuna edelliseen, on se, -
että Euroopassa tiedetään yhä paremmin, -
ettei Israel ole ongelma. Euroopalla ja Israelilla on samat arvot.
Sen lisäksi kun Euroopassa tapahtuu pahoja asioita, -
Israel rientää avuksemme ensimmäisenä.
Se nähtiin konkreettisesti tänä vuonna.
Esimerkiksi Brysselin lentoasema muistuttaa nyt hyvin paljon -
Ben-Gurionin lentoasemaa vain siitä syystä, -
että turvallisuusasiantuntijat tulivat Israelista opettamaan belgialaisille, -
miten siviilejä suojellaan.
Itse pidän terrori-iskuja ratkaisevana hetkenä.
Katson sitä toiveikkaana, että asiat muuttuvat paremmaksi.
Lars, tervetuloa taas ohjelmaan!
Vuosi 2016 oli teille erittäin hyvä, -
etenkin työnne kannalta täällä Euroopan parlamentissa.
Olette puolustaneet Syyrian ja Irakin kristittyjä yhteisöjä -
sekä muita vähemmistöjä.
Saitte parlamentin tunnustamaan iskut niitä vastaan kansanmurhaksi.
Se on hieno saavutus.
Mitä pidätte v:n 2016 merkittävimpänä tapahtumana maailmassa?
Olen samaa mieltä Tomasin kanssa.
On vaikea nimetä vain yhtä yksittäistä tapahtumaa.
Jos pitää valita yksi, mainitsisin Syyrian sodan.
Sillä on tietysti ollut valtava vaikutus -
maailman ja Euroopan politiikkaan eri näkökulmista.
Yksi on tietysti uskomaton kärsimys ja tappamiset, -
joita on meneillään nytkin.
Toisena tulevat turvallisuus- ja politiikkanäkökulmat.
Tomas jo mainitsikin terrorismin.
Se liittyy totta kai tapahtumien kehitykseen Syyriassa ja Lähi-idässä.
Mutta se pätee myös -
maahanmuuttoasiaan, jonka kanssa painimme Euroopassa.
Meneillään olevat tapahtumat keskittyvät hyvin paljon -
tapahtumiin kentällä Syyriassa.
Sanoisin myös, -
että mainitsemiisi vähemmistöihin liittyvät tapahtumat -
ja meneillään oleva kansanmurha liittyy myös tähän.
Tämä on ollut liian monta vuotta, sanoisin, -
jonkinlainen sekasorto, -
tapahtuma, joka on vaikuttanut globaaliin ja Euroopan politiikkaan -
hyvin laajasti.
Daniel, olette kansainvälisten suhteiden asiantuntija.
Minkä avaintapahtuman nimeäisitte, jolla on vaikutus Eurooppaan v. 2016?
Lars ja Tomas ovat oikeassa.
Tämä on tavallaan kiinalaisen kirouksen vuosi.
Elämme kiintoisia aikoja. Olen samaa mieltä kahdesta tapahtumasta.
Aleppon tilanne, joka on avautunut kuluneen vuoden aikana -
televisioruuduillamme.
Ajattelen, että...
Erästä syyrialaista haastateltiin siitä.
Jutulla oli dramaattinen otsikko.
Häntä ei niinkään järkytä -
Assadin hallinnon, Venäjän ja Iranin käymä julma sota, -
vaan se, että maailma on hiljaa. Se on todellakin pelottavaa.
Sillä on suuri vaikutus.
Euroopan unionilla ja Yhdysvalloilla ei ole todellista politiikkaa asiasta.
Ne eivät ole edes sivustaseuraajia.
Se ei ole tätä nykyä enää edes uutisotsikossa.
Se sivuutetaan täysin tällä hetkellä, -
vaikka siellä syyllistytään pahimpiin sotarikoksiin -
sitten Bosnian ja Tšetšenian sotien.
Sillä on mielestäni valtaisia vaikutuksia, -
kuten inhimillinen kärsimys ja pakolaisten paine Eurooppaan.
Mutta mielestäni se jättää pysyvän tahran läntiseen maailmaan.
Kaikki katsovat sitä. Kaikki näkevät, ettei siihen reagoida mitenkään.
Myös israelilaiset näkevät sen.
Israel on länsimaita enemmän yrittänyt pelastaa ihmisiä.
Israelin sairaaloissa on hoidettu kymmeniätuhansia vammautuneita.
Israel on pelastanut enemmän ihmisiä kuin koko EU:n toimet yhteensä.
Mutta Israel katsoo tätä myös siltä kantilta, että heille sanotaan: -
"Teidän täytyy ottaa riskejä tiellä rauhaan. Me puolustamme teitä."
Israel katsoo, miten Aleppoa pommitetaan.
Mitään ei tehdä, ja kaiken lisäksi länsi syleilee Irania, -
yhtä pahimmista hirveisiin sotarikoksiin syyllistyvistä maista.
Se on kerrassaan ennenkuulumatonta.
Puhumme näistä tapahtumista tulevaisuudessa.
Minulle brittinä tärkein vaikutus oli -
kansanäänestyksellä 21. kesäkuuta.
Britit äänestivät EU:sta lähtemisen puolesta.
Toinen merkkitapaus oli Trumpin voitto. Se voi muuttaa kaiken.
Lars, nämä kaksi tapausta ovat vavahduttaneet EU:ta, -
etenkin se, että britit halusivat jättää EU:n.
Britannia on ollut vahva vaikuttaja EU:ssa.
Miten Britannian EU-ero -
tulee näkymään Euroopan parlamentissa ja instituutioissa?
Kuten sanoit, se vavahdutti meitä, ei epäilystäkään.
Vaikka tiesimme, että äänestyksen tulos voi olla se, mikä se oli, -
meistä monet eivät uskoneet siihen.
Tämä tilanne on ilmeisen uusi meille kaikille.
Emme tiedä, miten sitä tulee käsitellä.
Miltä Britannian EU-ero näyttää ja miten neuvottelujen tulisi edetä.
Toisaalta myös Britannian puolella on monia kysymysmerkkejä.
Miltä poliittinen menettely näyttää?
Onko parlamentin vai hallituksen tehtävä -
aktivoida artikla 50 unionista lähtemisestä.
Tämän ympärillä on paljon epäselvyyttä.
Se luo tietenkin paljon epävarmuutta -
Euroopan unionin päätöksentekoon.
Tämä on ilman muuta yksi suurimpia haasteita, -
joita olemme kohdanneet kuuden kuukauden aikana -
kansanäänestyksen jälkeen.
Se tulee vaikuttamaan vielä pitkään EU:n työhön ja toimintaan.
Periaatteessa se tulee olemaan koetus -
unionin sisäiselle yhtenäisyydelle eri jäsenmaiden kesken.
Kun yhtenäisyys asetetaan kyseenalaiseksi, -
tilanne on erittäin kiperä.
Täytyy ponnistella kovin, ettei koko unioni heikkene.
Pelkään, että olemme nyt tilanteessa, -
että huolimatta siitä kaikesta työstä, -
jota tilanteen käsittelemiseksi tehdään, -
koko unionin toimintaohjelma on paljon heikompi -
ja ulkopolitiikka on paljon heikompaa.
Niinpä sillä on totta kai valtava vaikutus.
Ja tietysti on odotettavissa ongelmia, ainakin tämänhetkisessä valossa, -
kun valta vaihtuu Yhdysvalloissa.
Tarkoitan, ettei se ainakaan helpota tilannetta.
Edessämme on siis suuria haasteita.
Olen samaa mieltä, että nämä molemmat tapaukset -
ovat todellakin koetus koko unionin vakaudelle.
Ulkopolitiikan asiantuntija Daniel, miten Trumpin valinta presidentiksi -
vaikuttaa Euroopan unioniin, instituutioihin ja ulkopolitiikkaan?
Se on miljoonan dollarin kysymys. Emme tiedä vielä varmaksi.
Hallinto ei ole vielä vannonut virkavalaa. Vasta 20. tammikuuta.
Voimme tehdä hieman päätelmiä Trumpin tähänastisista nimityksistä.
Kaikki nimetyt henkilöt ovat äärimmäisen päteviä.
Keskityn kansallisesta turvallisuudesta vastaaviin, -
kenraaleihin Mattis ja Flynn.
CIA:n johtajaksi nousee Pompeo.
Useimpien mediaraporttien mukaan -
Romney on yhä vahvin ehdokas ulkoministeriksi.
Trump näyttää kokoavan ympärilleen hyvin rautaisen, kokeneen tiimin.
Kampanjan aikana heräsi kysymyksiä sitoutumisesta Natoon.
Mielestäni siitä ei tarvitse kantaa huolta, -
etenkin kun katsoo nimityksiä.
Trump mielestäni ilmaisi joitain asioita voimakkaammin kuin edeltäjänsä.
Se ei ole uutta. Monet hallinnot, mukaan lukien nykyinen, -
ovat valittaneet, ettei Eurooppa täytä lupauksiaan.
Puolustukseen tulisi käyttää bruttokansantuotteesta 2 prosenttia.
Yhdysvaltain lisäksi vain 3―4 maata yltää siihen.
Jos Trump jatkaa painostusta -
ja jos se johtaa tilanteeseen, -
jossa Euroopan maat täyttävät lupauksensa, -
se olisi minusta erittäin suuri ulkopoliittinen saavutus.
Se lisäisi Naton uskottavuutta -
ja sen pelotteluvaikutusta etenkin Venäjän suuntaan.
Sen pidemmälle on vaikea ennakoida, millaisia linjanvetoja hän tekee.
On kuitenkin yksi poikkeus: Iran.
Trumpin nimittämät henkilöt ovat arvostelleet ankarasti Iran-sopimusta.
He pitävät Irania strategisissa näkökannoissaan -
äärimmäisen vaarallisena uhkana kansalliselle turvallisuudelle.
Siitä voidaan päätellä, -
että Iran-politiikka muuttuu tulevan hallinnon aikana dramaattisesti.
En usko, että he purkavat sopimusta.
Uskon heidän panevan sen toimeen erittäin tarkasti.
Monet ovat arvostelleet, ettei sitä ole vielä tehty.
Uskon, että tulee lisäpakotteita.
Republikaaneillahan on enemmistö myös edustajainhuoneessa.
Tulee muistaa myös, että kovemmat otteet Iranin suhteen -
saavat tukea molemmissa puolueissa.
Tullee lisäpakotteita Iranin toimista, jotka eivät liity ydinohjelmaan, -
vaan toimiin Syyriassa ja terrorin tukemiseen.
Se tuo paineita Euroopan päättäjille, jotka ovat lähteneet täysillä Iraniin.
Samoin monille eurooppalaisyrityksille.
Ne voivat joutua kärsimään pakotteis- ta. Tätä kehitystä tulee seurata.
Vuosi 2016 oli Israelille kahtalainen.
Yhtäältä pääministeri Netanjahu on hyvin tyytyväinen siihen, -
että Donald Trump voitti Yhdysvaltain presidentinvaalit.
Toisaalta Israelin diplomaatteja Euroo- pan parlamentissa ja instituutioissa -
huolettaa se, että yksi Israelin tärkeimmistä liittolaisista Euroopassa -
jättää Euroopan unionin.
Israelin uusi EU-lähettiläs Roni Leshno-Yaar -
oli vieraana ohjelmassamme marraskuussa.
Israel teki hyvin lähettäessään niin pätevän diplomaatin Eurooppaan -
tänä tärkeänä hetkenä.
Mitä tulee Brexitiin, meille järjestönä se merkitsee, -
että meidän pitää käsitellä Britanniaa erillisenä.
Meillä oli viime kuussa tapahtuma ylähuoneessa Lontoossa.
Järjestimme kansallisen konferenssin Lontoossa.
On totta, että Britanniasta on perinteisesti tullut -
Euroopan parlamenttiin joitakin vahvimmista Israelin tukijoista.
Tulemme selvästikin kaipaamaan heitä tulevina vuosina.
Mutta mielestäni meidän tulee siitä huolimatta -
nähdä, että Eurooppa on laajempi kuin Euroopan unioni.
Viime viikolla olin Riiassa Latviassa.
Tapasimme suuren joukon venäjänkielisiä kristittyjen johtajia.
Se pitää sisällään myös Venäjän -
ja monia maita, jotka toivovat pääsevänsä EU:n jäseneksi joskus.
En tahtoisi keskittyä pelkästään Euroopan unioniin, -
vaikka olemmekin täällä Euroopan parlamentin studiossa.
Meidän, jotka työskentelemme kansalaisjärjestöissä, -
täytyy vain sopeutua ja yrittää parhaamme.
Ohjelma-aikaa on jäljellä seitsemän minuuttia.
Tarkastellaan lyhyesti, mitä haasteita EU:lla, Israelilla ja Lähi-idällä on.
Daniel, mitkä ovat EU:n suurimpia ulkopoliittisia tavoitteita vuonna 2017-
Lähi-itään liittyen?
Selvästikin Euroopan unionin tärkein haaste ja intressi -
on pakolaisvirran hallitseminen.
Euroopassa mieliala on muuttumassa.
Historiallinen maahantulijoiden tulva viime vuoden aikana -
oli osaltaan, vaikkakaan ei yksinomaan, vauhdittamassa -
populistisia äärioikeistolaisia ja äärivasemmistolaisia puolueita -
esimerkiksi Espanjassa.
Mielestäni se on selvästi suurin haaste, -
joka vaikuttaa Eurooppaan suoraan.
Euroopan unionin täytyy kohdata tuo haaste.
Siihen liittyy myös kansainvälisen terrorismin torjunta.
On kotoperäistä terrorismia, -
mutta terrorismilla on selvä yhteys myös Isisiin ja muihin järjestöihin.
Sillä on yhteys myös maahanmuuttoon.
Nyt tiedetään, että viimeaikaisista terroristeista useat tulivat alueelle -
tekeytyneinä pakolaisiksi.
Ja Venäjä aiheuttaa jatkossakin Euroopalle päänsärkyä.
Mielestäni on hyvin tärkeää, -
muodostaa uskottava pelotevaikutus, -
jotta estettäisiin Venäjää ottamasta lisää aggressiivisia askeleita.
Tomas, vuosi 2017 näyttää merkittävältä vuodelta Israelille.
Balfourin julistuksesta tulee kuluneeksi sata vuotta.
Jerusalemin yhdistämisestä ja kuuden päivän sodasta tulee 50 vuotta.
YK:n jakosuunnitelmasta tulee 70 vuotta.
Vuosi näyttää merkittävältä. Mitä haasteita Israel ja EU kohtaavat?
Kääntäisin kysymystä hieman ja kysyisin: -
"Mitä näen kristallipallossa?"
En yllättyisi, jos tuleva presidentti Trump -
tekisi sen, mitä hän ja monet entiset presidentit ovat luvanneet tehdä -
ja tunnustaisi Jerusalemin juutalaisvaltion pääkaupungiksi.
Jos hän tekee sen, ja ehkäpä kun hän tekee sen, -
monet maat seuraavat esimerkkiä.
Me olemme aina sanoneet ― ja se on ollut linjauksemmekin, -
että Jerusalem täytyy joka tapauksessa pitää yhtenäisenä.
Yhtenäinen Jerusalem Israelin suvereniteetin alla -
on paras ihmisoikeuksien ja kaikkien uskontojen uskonnonvapauden tae.
Kun hän tekee niin, minä tuen häntä.
Kuulitte sen ensimmäisenä Israel-raportista. - Täsmälleen.
Viimeisenä tahdon mainita erään asian Euroopasta.
Meitä kohtaa valtava kriisi. Se on myös arvojen kriisi.
Valtaosa ihmisistä määrittelee Euroopan unionin arvojen unioniksi.
Täytyy kysyä, mitkä ovat arvot, jotka pitävät meidät pystyssä kriisin läpi -
ja ohjaavat meitä.
Tiedämme, että Eurooppa ei tipahtanut postiluukusta.
Se on jotain, mikä tuli Lähi-idästä Aabrahamin ja juutalaisten kautta.
Nykyisin niitä kutsutaan juutalais-kristillisiksi arvoiksi, -
YK:ssa yleismaailmallisiksi arvoiksi.
Euroopan ainoa tapa selviytyä kriisistä vahvempana -
on palata näihin arvoihin ja esittää itselleen eksistentiaalisia kysymyksiä:
Mitä se merkitsee meille tänään?
Lars, mitkä ovat avainasioita, joiden parissa työskentelette -
vuonna 2017?
Daniel toi esiin ne asiat erittäin hyvin, samoin Tomas.
Lisäisin vielä yhden asian: -
Meidän pitää ottaa vastuu -
ja keskittyä Irakin tilanteeseen, sitten kun Mosul on saatu takaisin, -
jotta estettäisiin lahkojenvälisen väkivallan jatkuminen -
ja jotta alkuperäisten kansojen olisi mahdollista palata -
ikivanhoille kotiseuduilleen.
Euroopan parlamentti on hyväksynyt päätöslauselman, joka tunnustaa, -
että velvollisuutemme on auttaa tässä prosessissa -
ja edistää dialogia eri ryhmien välillä.
Minusta on tärkeää, että Euroopan unioni -
pitää lupauksensa ja täyttää velvollisuutensa, -
jotta se mahdollistaisi näiden ryhmien kotiinpaluun.
Muuten särjemme -
moniarvoisuuden perinteisen mosaiikin.
Tämä on historiallinen tilanne -
kristityille näillä alueilla Niniven tasangolla.
Pystyvätkö he jäämään vai eivät?
Koko alueen ja vakauden takia Lähi-idässä -
on hyvin keskeistä, että tarjoamme ryhmille mahdollisuuden jäädä.
Sekin on hyvin tärkeä asia, joka meidän tulee kohdata vuonna 2017.
Totta. Isis on nyt toivottavasti näivettymässä -
Syyriassa ja Irakissa, etenkin Irakissa,
etenkin Irakin armeijan ja liittouman ilmavoimien avulla.
Jos monia Isis-johtajia saadaan kiinni, voidaanko heidät viedä sotarikoksista-
ja kansanmurhasta Haagin kansain- väliseen rikostuomioistuimeen?
Ilman muuta se mahdollisuus on olemassa, -
tapahtuipa se kansainvälisessä rikostuomioistuimessa -
tai jossain muussa riippumattomassa kansainvälisessä tuomioistuimessa.
Kerättyä todistusaineistoa on todella runsaasti.
On paljon todistajia ja runsaasti dokumentaatiota.
Jos löytyy poliittista tahtoa, -
juridiikan puolesta on mahdollista -
aloittaa tämä tavattoman tärkeä juridinen prosessi.
Tämä on todella -
tavattoman tärkeä asia.
Se auttaisi ihmisiä unohtamaan -
ja saamaan vahvistuksen sille, -
että he joutuivat sellaisen rikoksen uhreiksi, -
jota kansainvälinen laki pitää kaikkein katalimpana. Se on kansanmurha.
Toivon todella, että voimme toimia yhdessä eri organisaatioiden kanssa -
ja paikallisten sidosryhmien kanssa, jotta syylliset saadaan oikeuteen.
Hyvät herrat, kiitos, että olitte mukana ohjelmassa.
Hyvää joulua ja onnellista uutta vuotta! Ja samaten iloista hanukkaa!
Kiitos, että katsoit ohjelman.
Euroopan unionin, instituutioiden ja parlamentin haasteet vuonna 2017 -
näyttävät kerrassaan huolestuttavilta.
Siksi pitää rukoilla päättäjille viisautta.
Koko ohjelmatiimin puolesta: Hyvää joulua ja uutta vuotta!
Nähdään tammikuussa 2017!
Suomennos: Marianne Tenetz