Iisrael räägib
Nagu kõikjal lääneriikides, on ka Iisraelis üldine õpikohustus,
mis kohustab vanemail anda lastele seadusjärgne põhiharidus.
Maa tuleva põlvkonna harimises on suur vastutus õpetajail.
Iisraelis on õpetajaamet juba pikka aega ebapopulaarne.
See on viinud põhikoolide ja õpilaste haridustaseme languseni.
Viimastel aastatel on riigijuhid püüdnud tõsta koolihariduse
ja eelkõige õpetajate taset.
Katsrin on Põhja-Iisraelis asuva Golani suurim asundus.
Zvi Bodenheimer juhib linna religioosset Darkei Noam kooli.
Meie kool on algkool, kus on 200 6-12-aastast õpilast.
Kuna see on religioosne kool,
on poisid ja tüdrukud alates 4. klassist eri rühmades.
Õpilaste seas on ka uusi immigrante kolmelt mandrilt.
Neid on saabunud viimastel aastatel Etioopiast,
Hollandist, USA-st ja Kanadast.
Iisraelis on riigikoolid kas tavalised või religioossed.
Iisraeli riik näeb religioosset haridust
rahvuslike väärtuste osana.
Põhiõppeained - matemaatika, inglise keel, reaalained,
on ühtse õppekava järgi samad, kuid usuõpetust on rohkem.
Religioossete koolide õpetajaid motiveerivad tööle usulised väärtused
ja seetõttu on neis koolides rohkem meesõpetajaid kui tavakoolides.
Oleme täpsemad riietumise suhtes ja seetõttu kannavad poisid kipat.
Religioossetes koolides rõhutakse ka enam respektile.
Õpetaja saabudes tõusevad õpilased püsti.
Õppekava nõuab õpetajalt väljaspool tunde palju tööd.
On tundide ettevalmistamine, vestlused vanematega,
koduülesannete kontrollimine. See võtab õhtuti palju aega.
Tunnid lõppevad kell 13 või 14, kuid töö jätkub kodus 2-3 tundi.
Räägitakse õpetajate pikkadest puhkustest,
kuid nad tõesti vajavad seda ja valmistuvad ka siis tulevaks aastaks.
Kõik teavad, et õpetajail on suur tähendus riigi laste
ja noorte hariduses.
Sellest hoolimata ei vasta õpetajate austus ja palk
nende töö määrale.
Tahetakse, et õpetajad oleksid koolis rohkem tunde.
Töötunde tuleb juurde ja palk tõuseb selle võrra.
See uus programm on veidi tõstnud palka ja nõudmisi.
Palju on veel tegemata.
Õpetajatöö raskus on seotud ka lastega.
Paljud haridustöötajad ütlevad, et viimasel ajal on toimunud
kooliealiste käitumises suur muutus.
Viimastel aastakümnetel on lapsed muutunud enesekesksemaks.
Igal lapsel on lemmikmudeli ja -värviga mobiiltelefon.
Kui lapsed otsustavad kõik ise, on neil raske koolis kuulata,
kuna seal ei otsusta asju nemad.
Siin põrkame kokku laste hoiakutes toimunud muutusega.
Seda peab teadvustama ja lastega veidi teisiti rääkima.
Kool ei kavatse tähelepanelikkuses siiski järeleandmisi teha.
Iisraelis arvestatakse hoolikalt lapse individuaalsete vajadustega.
Koolid vastutavad selle eest.
Koolides on kuraatoreid ja psühholooge,
kes hoolitsevad õpilaste eest individuaalsel tasandil.
Siin on toimunud muutus heas suunas.
Laste erinevatele vajadustele osutatakse tähelepanu.
Kui kool ei suju, ei tähenda see, et laps oleks laisk,
vaid ta vajab abi, sest tal võib olla mõni häire või erivajadus.
Minu meelest on religioonil ja kooliharidusel sama sõnum -
on autoriteet, keda tuleb kuulata, ükskõik, kas meeldib või mitte.
Usklikus atmosfääris kasvame teadmisse,
et on Jumal, keda kuulame, ükskõik, kas saame aru või mitte.
Sama kehtib ka õpetajate ja vanemate puhul.
Kümme käsku kirjutati kahele tahvlile.
Esimesel tahvlil olid inimese ja Jumala vahelised käsud
ning teisel inimestevahelised käsud.
Austa oma isa ja ema - on esimesel tahvlil,
kuna see sisaldab sama mõtet: minust kõrgemal asuv autoriteet.
Ohalo kõrgkool
Iisraelis on mitmeid õpetajakoolitusasutusi,
kus studeerivad riigi tulevased õpetajad ja kasvatajad.
Shimon Amar juhib Katsrinis Ohalo Kõrgkooli.
Ülikool valmistab ette õpetajaid kogu Põhja-Iisraelile.
Pakume riigi põhjaosas haridusalast kõrgkooliharidust.
Õppeasutusel on suur mõju Ülem-Galilea ja Golani piirkonnas.
Treenime õpetajaid, kes teevad koolis kasvatustööd
Iisraeli harvaltasustatud põhjapiirkondades.
Siin on arengupiirkonnalinnu nagu Hatzor, Kiryat Shmona
ja Beit Shean, millest mõned asuvad lausa riigi põhja- või idapiiril.
Kõrgkool treenib põhi- ja keskastme õpetajaid,
lasteaiakasvatajaid
ning kasvatajaid ja õpetajaid erivajadustega õpilastele,
nagu Aspergeri sündroomiga või autistlikele laste õpetamiseks.
Valmistame ette ka matemaatika, inglise keele, juudi filosoofia
ja muude alade õpetajaid, keda koolihariduses vajatakse.
Meie kõrgkoolis on hetkel ligi 1200 tudengit.
Umbes 800 neist õpivad õpetajaks ja 400-500 on täiendõppes.
Seega on siin 800 tulevast õpetajat.
Minu jaoks on oluline edendada meie tudengite suunamist kohtadesse,
kus nad võivad mõjutada Iisraeli tulevikku.
Usun, et iga lõpetav õpetaja saab siit kaasa teemoona,
mille abil vormida Iisraeli tulevikku.
Varem oli 80 protsenti tudengeist naised ja ca 20 protsenti mehed.
Nüüd asjad muutuvad ja mehi on juba üle 30 protsendi.
Täiendkoolituses on enamus mehed.
Alguses otsustab valdkonna kasuks rohkem naisi,
kuid hiljem suunduvad haridusalale peamiselt mehed.
Püüame esindada oma õppeasutuses erinevaid väärtusi,
mis meelitaks kohale tudengeid kõigist rahavastikurühmadest.
Meil õpib Golani ja Galilea druuse, beduiine, moslemeid ja kristlasi.
Tundub, et meie õppeasutuse roll hakkab kujundama
Põhja-Iisraeli haridusasutuste palet.
Tal Chadad on pärit Vahemere-äärsest Nahariyast.
Ta õpib Ohalo Ülikoolis teist aastat kehalist kasvatust.
Valisin haridusala, kuna mulle meeldivad väga lapsed.
Usun, et võin anda oma maale selles valdkonnas väga palju.
Mulle on südamelähedane kehaline kasvatus.
See on hea ja mõnus viis lapsega sidet luua.
Õpin kolm päeva nädalas ja ühe päeva õpetan Akkos.
Õpime palju pedagoogikat
ja inimkeha füsioloogiat.
Iga liikumisstiili jaoks on kursus -
jalg-, korv- ja käsipall, kergejõustik, võrkpall.
- Shalom, siin on Shira. Ta on väga armas.
Loodetavasti leian pärast lõpetamist koha oma riigi haridusasutuses
ja võin anda oma panuse lastesse.
Tahan ka juhendada harrastustegevust,
mis toetab laste füüsilist vormi ja individuaalset olukorda.
See on minu jaoks kutsumus, kuna tahan tõesti asju muuta.
Isegi kui mul õnnestuks muuta kasvõi mõne lapse olukorda.
Tahrer Sawad on pärit Galilea beduiinikülast.
Õpin reaalaineid: bioloogiat, keemiat ja muid loodusteadusi.
Tulevikus saab minust gümnaasiumi reaalainete õpetaja.
Õppematerjal ei ole raske,
kuna õppisin juba keskkoolis bioloogiat ja keemiat.
See andis mulle vundamendi ja samuti ka toitlustuse õppimine.
Õpetus on selge ja see sisaldab PowerPoint-esitlusi,
laboratooriumitööd ning praktikat.
Sugulased olid minu õpingute vastu.
Mu isa on siiski nende seas, kes õhutavad oma lapsi õppima.
Ta tahab, et teeniksime elatist korraliku ametiga.
Mu onud olid õpingute vastu, kuna on religioossed
ega aktsepteeri, et peretütar on kodust ära.
Vanemate tugi andis mulle siiski julguse jätkata.
Aharoni Dorel on kolme lapse isa ja elab Golanis.
See on minu esimene õpiaasta.
Minu erialaks on eriharidus, kuid kuna esimesel aastal
õpitakse üldainieid, õpin väga erinevaid teemasid -
filosoofia, demokraatia, kasvatusteadus ja ka koolipraktika.
Ühel päeval nädalas oleme koolides ja anname õpilastele praktikatunde,
et saaksime õpetamisest veidi aimu.
Peame parandama ka inglise keelt, et suudaksime lugeda materjale.
Õpime kõike üldist, mis puudutab haridusvaldkonda
ja laob vundamenti sellele, et meist saavad head õpetajad.
Eriala valik oli minu jaoks selge, kuna hariduses on Iisraeli
ja kogu maailma tulevik.
Valisin eripedagoogika, kuna tunnen,
et minu ülesandeks on erivajadustega noored.
On palju noori, kes on kasvanud rasketes oludes
ja kellele elu ei ole naeratanud.
Tahan rajada kunagi kodu noortele, kes on välja langenud koolist
või ühiskonnasüsteemidest.
Oma unistuste asutuses tahaksin anda individuaalset tuge
igale noorele ja edendada nende andeid.
Tahan aidata kõrvaletõugatuil täiendada oma haridust
ja liikuda edasi parema tuleviku suunas.
Teel unistuse suunas on mitu trepiastet.
Eripedagoog peab nägema igaühe individuaalseid raskusi,
olukorda ja tausta.
Selles valdkonnas on võimalus aidata inimesi edasi
ja hankida ka elatist korraliku tööga.
On neid, kelle jaoks õpetajaamet on kutsumus.
Teistele lihtsalt meeldib see eriala.
Õppeasutus on ehk lähedal.
Mõnedele meeldivad õpetajate puhkused ja privileegid,
kuna need võimaldavad ühendada pereelu ja tööd.
Huvitav trend on siiski see, et üha rohkematel on selge kutsumus
ja tahtmine mõjutada.
On armee eriüksuses teeninuid, kes siirdusid varem IT-aladele.
Üha rohkem on neid,
kes vahetavad tehnoloogia hariduse vastu.
Paljud akadeemilise taustaga isikud tulevad meile täiendõppesse.
Haridus tõmbab inimesi, kes tahavad anda oma panuse
ja mõjutada ühiskonda.
Olen ka ise üks neist.
Tegutsen oma akadeemilise haridusega nii avalikus kui erasektoris
ja otsustasin minna täiendõppesse haridusvaldkonnas,
kus tunnen end suutvat mõju avaldada.
Olen kaasanud oma juhtimisstiili erinevaid mõttemalle
eelnevatest töökohtadest, nagu näiteks Intelis.
Kasutan õppeprogrammis erinevaid vaatenurki,
nagu oleksin tulnud oma töö juurde õppeasutuse kaudu.
Üks suur väljakutse on riigi haridusõpetuse viimine
kiiresti areneva lääne tehnoloogia tasemele.
See tekitab raskusi paljudele õpetajatele,
kes on harjunud õpetama traditsiooniliste meetoditega.
Veel mõni aasta tagasi oli Iisrael paljudest lääneriikidest maas.
Inglismaa koolides olid juba viie aasta eest interaktiivtahvlid.
Siin ei olnud neid kuskil.
Aasta tagasi otsustas valitsus investeerida 5 miljardit USD
riiklikku programmi, mis muudab õppekava
klasside varustuse osas tehnoloogiasõbralikuks.
Suurim uuendus on siiski õpetajate ametioskuste tõstmine.
Õpetajaile antakse täiendõpet uute töömeetodite kasutamiseks.
Seda oligi vaja, kuna õpilased siirdusid 21. sajandisse,
kui kool oli alles 19. sajandil.
Muutus on nii materjalis kui ka selle esitamises.
PowerPoint'i ja videoid kasutavad õpetajad räägivad,
kuidas õpilaste huvi kasvab.
Õpilaste erivajadusigi saab nii paremini täita.
Iga õpetaja kogeb muutust individuaalselt.
Üks esimese PowerPoint esitluse teinud õpetaja
oli oma saavutusest elevil.
Igaühel on oma muutumisrütm.
Loodan, et õpetajakoolitusasutused käivad siin ajaga kaasas,
kuna peame valmistama lapsed ette 21. sajandiks.
Iisraeli haridussüsteem otsib ennast pidevalt.
20-30 aastat tagasi oli meie haridussüsteem üks maailma parimaid.
Aastate jooksul juhtus midagi
ja Iisrael jäi vähehaaval Euroopast maha.
Viimase aastakümne vältel on meie haridusministrid
teinud olukorra muutmiseks väga palju.
Huvitav on see, et kuigi Iisraeli haridussüsteem ei ole maailma tipus,
on seda ometi selle läbinud inimesed.
Paljud IT-ala ettevõtted, kus on meie kooli kasvandikke,
on oma valdkonnas just maailma tipus.
Millest see tuleneb? Ilmselt on koolijärgne elu
koolitanud nad tegelema probleemidega teisiti.
Küsimus on selles, kuidas suudab haridussüsteem selliseid olukordi
ette näha ja kaasata need juba noorema vanuserühma õppekavva.
Püüame sobitada Ohalo kõrgkoolis pedagoogikat 21. sajandisse.
Usume, et meie õppeasutusel on oma sõnum kogu riigile
ja miks mitte ka kogu maailmale.
Koolitame tuleviku õpetajaskonda.
Tulevik tuleb tõenäoliselt hoopis teistsugune.
See sisaldab palju tehnoloogiat ja vähem teadmisi.
Seal on palju muutuvaid olukordi ja vähe mineviku käsitlemist.
See ei tähenda, et ajalugu või muud ei tuleks õpetada.
Peab õpetama uusi teadmistehankimismeetodeid.
Oleme treeninud lektoreid, kelle ülesandeks on koolitada
uut hariduspõlvkonda.
Hea õpetaja on see, keda õpilane mõne aasta pärast mäletab
ja möönab, et too mõjutas tema eluteed.
Selles võib olla vähem õpetust ja rohkem suhtlemist.
Hea õpetaja valdab oma ala ja on inimene,
kes tahab viia last elus edasi.
Edasiviimine ei tähenda, et ütlen alati lapsele 'jah'.
Panen piirid, kuid usun teda ja ootan talt teatud asju.
See tuleb ühendada teadmistejagamisega.
Tõlge: Monika Jaaguri