Iisrael räägib
25. detsembril tähistab Lääne kristlaskond jõule -
meie Messia Jeesuse sünnipüha.
Koos ülejäänud maailmaga tähistavad seda ka Iisraeli kristlased,
igaüks oma kombe kohaselt.
Suurem osa Jeesusesse uskuvaist juutidest aga jõule ei pühitse.
Selle teema kohta on palju erinevaid arvamusi.
Osa messiaanlikest juutidest ei ole püha vastu,
kuid ei näe ka mingit põhjust selle tähistamiseks.
Teised näevad seda paganliku pühana, mida juutidel ei sobi tähistada.
Ofer Amitai on messiaanliku El Roi koguduse jutlustaja Jeruusalemmas.
Elasin aastaid USA-s,
kogukonnas, mis tähistas jõule.
Mul ei olnud sellega mingeid kultuuriprobleeme.
See oli suurepärane ja väga Kristuse-keskne kogukond.
Olukord muutus, kui saabusime Iisraeli.
Nüüd me ei tähista enam jõulupühi.
Vahel mainime seda, kuid nagu paljud teisedki kogudused,
ei tee me sellest suurt numbrit ega veeda seda pühana.
See ei ole sügav põhimõtteline küsimus,
me lihtsalt ei tea, kuidas sellesse suhtuda.
Messiaanliku liikumise osana on meil sügav soov näidata,
et oleme selle rahva osa.
Tähistame oma rahva pühasid ega pööra tähelepanu jõuludele.
Uue lepingu kirjutistes ei mainita midagi selle tähistamise kohta,
nii et see traditsioon on sündinud millalgi hiljem.
See ei tundu meie meelest tingimata vajalikuna.
Muud Jeesuse eluga seotut, nagu ristilöömist,
tähistame juutide, mitte kristlaste paasapüha ajal.
Oleme naasnud oma pühade juurde.
Tahan rõhutada, et me ei ole teiste jõuluveetmise vastu,
eelkõige oma vendade ja õdede seas, kelle jaoks see on traditsioon.
Meie kommete hulka see ei kuulu, me ei ole sellega üles kasvanud.
Me ei tunne selleks kristlaseks saades vajadust.
Üha rohkem iisraellasi on muide huvitatud jõuludest.
Tel Avivis saab osta tehiskuuski ja jõulutulesid.
Inimesed ehivad nendega kodusid,
kuna neile meeldivad pühad, rõõm ja värvid.
Kuid sekulaarsed juudid ei pea seda religioosseks tegevuseks.
Meie puhul näitaks see, et meie usk on meie maale võõras.
Me tõepoolest usume, et Messias on sündinud.
Uskmatuile need kultuurilõksud sobivad, kuid meile mitte.
Meid kritiseeritaks selle eest, kuna oleme usklikud.
King of Kings koguduse ülistusgrupi proov
Erinevalt juutidest veedab enamus Iisraelis elavaist kristlastest jõule.
Wayne Hilsden on Jeruusalemma King of Kings koguduse pastor.
Kolisime Kanadast Iisraeli 1983. aasta augustis.
Kanadas tähistasime muidugi jõule nii kodus kui kirikutes.
Iisraelis tahtsime kiiresti mõista kohalikku kultuuri,
mitte kedagi solvata ja olla Iisraeli ühiskonna osa.
Jätkasime jõulude tähistamist oma kodus.
Rõõmustasime selle üle ja lapsed ootasid seda pikisilmi.
Oleme tähistanud jõule igal aastal.
Usume, et see on hea päev tähistada Messia tulekut;
ükskõik, kas see oli 25. detsembril või lehtmajade püha ajal,
nagu mõned ütlevad, või õigeusklike jõulude ajal 7. jaanuaril.
Sellel pole mingit tähtsust, peaasi on, et Ta tuli.
Ta tuli maailma Päästjana.
Kuna meie koguduses on palju messiaanlikke juute,
peame mõtlema, kuidas tähistada jõule kõigile sobivalt.
Me ei tähistanud aastaid koguduses avalikult jõule,
kuigi suurem osa tähistas seda oma kodudes.
Vahel korraldasime kontserte.
Tänavu pöörame jõuludele rohkem tähelepanu kui kunagi varem.
Peame jõululaulu- ja küünlavalgusteenistuse
Petlemma karjaste välja lähedal.
Kolmel jõulueelsel õhtul korraldame vägeva kontserdi,
kus kohalik koor esitab Iisraeli filharmoonikute saatel
Händeli oratooriumi "Messias".
Kaks kontserti on heebrea keeles ja üks inglise keeles.
See Händeli suurteos kuulutab võimsat sõnumit.
Ootame rohket publikut nii Jeruusalemmast kui kaugemalt.
"Halleluuja"-koor Händeli oratooriumist "Messias".
Video: Kings School of Media Režissöör: Ville Nuoraho
Jeesusesse uskuvatel juutidel on jõulude tähistamisega raskusi
mitmel põhjusel, millest üks on pühade elementide,
nagu jõulupuu, ehted ja muu, paganlik taust.
Nende hulka kuulub ka Püha Nikolaus ehk jõuluvana.
Need eksitavad eemale püha tuumast, milleks on Messia sünd.
Ka paljud maailma kristlased kõhklevad jõule sel moel tähistada,
kuna moondunud on sõnum, milleks on Jumala Poja sünd.
Samuti ei teata täpselt ka sünni hetke.
Suurim põhjus on ehk see, et ei Uus Testament ega Piibel
õhuta kuskil Messia sündi tähistama.
Teiste pühade, nagu paasapüha kohta, on konkreetsed käsud.
Isegi puurimipüha kästakse tähistada.
Tahame olla piibellikud ja järgida Piibli käske.
Loomulikult võime tähistada ka muid pühi,
kuid neil ei ole Piibli mandaati.
Paljud väidavad, et 25. detsember oli Jeesuse sünnipäev.
Teised tõestavad vähese Pühakirjast leitava info põhjal,
et see pidi juhtuma Lehtmajade püha ajal,
kuskil septembris-oktoobris.
See ei ole jõulude veetmist kaaludes kõige tähtsam.
Küsimus ei ole õiges kuupäevas.
Mõtlesin pärast sinu kõnet selle üle ja arvan,
et see on pigem kultuuri- ja identiteediküsimus
kui teolgoogiline või kuupäeva määramisega seotud küsimus.
Me ei taha lihtsalt sellistes asjades kirikuga samastuda;
et meie oma rahvas näeks meid juutidena
ja ühiskonna olulise osana.
See on minu arvamus.
See ei ole sügav teoloogiline asi. Jeesuse sünd on vaieldamatu.
Nii need, kes jõule tähistavad kui need, kes seda ei tee,
on ühel meelel, et enamuse kristlaste jaoks
on püha kaotanud oma tõelise tähenduse.
Käisin ühes poes Ramallah' lähedal.
See oli täis jõuluehteid - plastik- kuuski, põtru ja jõuluvanasid.
Nurka oli topitud ka kaks kasti sõimestseeniga.
See oli ainus sadade asjade hulgas,
mis oli kuidagi seotud Jeesuse sünniga.
Nii on kõikjal maailmas. Jõulud on nii kommertslikud
ja oma eesmärgist eemaldunud, et oleme kaotanud püha põhiolemuse.
Elasin kaua Ameerikas, olen käinud Euroopas;
teame, et jõulud on muutunud kauban- duslikuks ja materialistlikuks.
Näib, et inimesed on sel aastaajal nostalgilised.
On tore, et pered ja inimesed tulevad kokku, teevad kinke.
Kuid suhtumine Jeesusesse on veidi imal
ega vii sügavamasse suhtesse teistel aastaaegadel.
See ei ole hea.
See püha suunab meid Jeesuse juurde,
kuid kui paljud janunevad Tema järgi ja otsivad rohkem Teda.
Pühade eesmärgiks peaks olema meie sisemine uuenemine.
Seepärast meeldivad mulle juudi pühad,
kuigi needki on mingil määral oma tähenduse kaotanud.
Pühade ajal peaksime tulema Jeruusalemma, Jumala ette.
Vähemalt kolm korda aastas õhutatakse inimesi Jumalaga kohtuma.
Kui palju tundlikumad peaksime olema meie, kellel on Püha Vaim?
Need asjad tõmbavad meid Temale lähemale.
Mul on kahju, et jõulud ei too usklikke kõikjal Jeesusele lähemale.
Tema peaks olema pidevalt meie armastuse ja kiindumuse objekt.
See on minu meelest üks probleeme ja põhjusi,
miks jõule ei veedeta.
Vahel tuleb muutus kasuks. Alati ei pea kõike samamoodi tegema.
Messiaanlikus liikumises on värskendav just see,
et puuduvad pikad traditsioonid, see on värske
ning otsib ja usaldab Issandat. Loodetavasti see ei lõpe kunagi
ja me ei jää kinni teatud viisidesse, nii et kaotame kõige tähenduse
ehk Jumala.
Kristlaste jõuludega samal ajal tähistavad juudid hanukapüha.
Hanuka ajal meenutatakse Jeruusalemma templi puhastamist ebajumalakujudest,
mille maad valitsevad kreeklased olid asetanud sinna
umbes 200 aastat enne Kristuse sündi.
Hanukapüha kestab kaheksa päeva. Igal õhtul süüdatakse
üheksaharulises küünlajalas ehk hanukkias üks küünal.
Kuigi hanukapüha tähistamine on seotud traditsioonidega,
tähistab seda ka enamus messiaanlikke juute.
Meie tähistame hanukapüha.
Uus Testament räägib, et Jeesus tuli Jeruusalemma just sel pühal
ja rääkis olulisi asju.
Fakt, et Temagi pidas hanukapüha, on põhjus, miks meiegi seda teeme.
Hanuka ja jõulud on vahel samal ajal, kuigi mitte tänavu.
Mulle meeldib nende kombinatsioon, kuna hanuka keskmes on tempel
ja selle taaspühitsemine.
Peame mõistma, et oleme Püha Vaimu templid.
Peame end iga päev uuesti Jumalale pühendama.
See on ka valguse püha ja seostub Jeesuse kui maailma valgusega.
Hanukatuled räägivad imest, mis toimus väikeses õliastjas,
mille ühe päeva õliportsust jätkus imeliselt kaheksaks päevaks,
kuni jõuti templi jaoks ette valmistada uus õli.
Meil on pilt valgusest ja jõuludki on valgusepüha.
Ka idamaa targad nägid taevas suurt valgust,
järgisid seda, kummardusid Jeesuse ees
ja andsid Talle hinnalisi kinke.
Hanuka ei ole piibellik, vaid ajalooline püha.
Sellega on seotud ka erinevaid legende.
Meie jaoks on see ajalooline ja sümboolne püha.
Makkabeused tõusid üles kreeklaste vastu
ja uuendasid templiteenistuse.
Nad puhastasid templi ning muutsid selle
maale ja inimestesse tunginud kreeka hellenistlike kommete asemel
uuesti Iisraeli Jumala teenimiskohaks.
Ajalooliselt valmistas see ette tee ka hasmoniididele, Heroodes Suurele
ja lõpuks ka Jeesuse tulekule.
Vaimselt võib see olla aeg, kuigi see pole alati nii,
mil uueneme ja meenutame, et oleme nii üksikisikuina
kui ka kollektiivselt Jumala tempel.
Meil on võimalus ja meid õhutatakse puhastama
oma jumalateenistust ja motiive,
eemalduma materialismist ja kompromissidest maailmaga.
Kogudus võib olla tore koht,
kuid see võib olla ka täis tagarääkimist ja muud pattu.
Hanukapüha võib olla uuenemisaeg,
ja seda tähistades tahan ma rõhutada Jeesuse juurde naasmist.
See viitab Jeesusele, kuna süütame küünlaid
ja valgus meenutab meile maailma valgust.
See on ka koosolemise aeg perede jaoks.
Kõik meie pühad annavad meile võimaluse uueneda
ja pöörduda tagasi Issanda juurde. Samuti ka hanukapüha.
"Siis rääkis Jeesus jälle neile ja ütles: "Mina olen maailma valgus.
Kes mind järgib, ei käi pimeduses, vaid temal on elu valgus!" Joh 8:12
Nagu enamus Piiblisündmusi,
toimus ka Jeesuse maa peale ilmumine Iisraelis.
Siin on mitmeid paiku, mis on seotud ühel või teisel moel Jeesuse sünniga.
Üks neist on Ein Kerem - väike küla Jeruusalemma servas.
Reisijuht Salo Kapusta on messiaanlik juut.
Minu seljataga on Külaskäigukirik.
Maarja tuli Naatsaretist Eliisabetile külla,
kes oli Pühakirja järgi tema sugulane,
ja kelle kohta Jumal oli näidanud, et temagi ootab last.
Laps oli Ristija Johannes, hüüdja hääl kõrbes -
see, kes tuli Jeesuse eel ja valmistas Tema jaoks tee.
Meil on palju traditsioone ja need on tihti tugevamad,
kui Pühakiri ise.
Näeme siin koopaid
ja palverändurid on külastanud seda kanti läbi aegade.
Samuti ka Petlemma Sünnikirikut ja Karjaste välja.
Need on väga vanad traditsioonid.
Paljud Piiblis mainitud kohad eksisteerivad ka tänapäeval.
Nii ka Naatsareti linn Galileas, kus Maarja ja Joosep elasid.
Naatsaret on täna suur araabialinn, mille keskel kõrgub
Neitsi Maarja Ilmumiskirik.
Traditsioonide järgi asus siin enam kui 2000 aastat tagasi
Maarja kodu.
Tol ajal oli Naatsaret väike ja tähtsusetu juudi küla.
Naatsaret oli väike ja tähtsusetu linn.
Paljud selle elanikest olid kolinud sinna mujalt,
nagu ka Maarja, kes pärines Juudamaalt.
Naatsaret oli vaid väike küla,
kus arvatakse olevat elanud ehk ainult 50-80 peret, kui sedagi.
Roomlased otsustasid korraldada impeeriumis rahvaloenduse
ja selgitada, kui palju elanikke erinevates provintsides elas.
Nad määrasid, et kõik mujale kolinud
pidid naasma rahvaloenduseks oma sünnipaika.
Maarja ja Joosep rändasid Juuda mäestikus asuvasse Petlemma.
Tol ajal olid teed raskesti läbitavad.
Liiguti mööda orgusid ja veeallikate lähedal.
Teed kulgesid mööda radu, kust koormaloomad läbi pääsesid.
Nad ilmselt ületasid Jisreeli välja
ja jätkasid teed Samaaria külade kaudu,
mis kuuluvad nüüd Palestiina omavalitsuse alla.
Joosep ja Maarja läbisid rohkem kui 120 km pikkuse tee
Jeruusalemmast lõunas asuvasse Joosepi suguvõsa kodulinna Petlemma.
Seda nimetati ka Taaveti linnaks,
kuna see oli kuningas Taaveti sünnilinn.
Täna on Petlemm suur ja tähtis linn Palestiina omavalitsuse aladel.
Joosep ja Maarja ei leidnud Petlemmas öömaja
ja pidid ööbima karjalaudas.
Seal sündis ka Jeesus.
Koht ei olnudki nii tähtis kui sünd. Ta sündis sinu ja minu jaoks.
Tähtsad polnud selle koha detailid, vaid see, et Ta pidi tulema.
Kui targad tulid tähti järgides Idamaalt,
nagu Pühakiri ütleb, saabusid nad Jeruusalemma,
kuna teadsid, et aeg on käes.
Heroodes kutsus targad asja selgitama
ja ütles: kui te ta leiate, öelge ka mulle,
et minagi võiksin minna ja teda kummardada.
Luuka loos on kolme liiki inimesi;
kolm erinevat loomust.
Karjased kuulsid sõnumit ja kiirustasid ootusärevalt kohale.
Targad tulid kaugelt Jeruusalemma, juhituna tähtedest loetud nägemusest,
et leida ja kummardada sündijat ning talle kinke viia.
On ka selliseid nagu Heroodes.
Tänagi on inimesi, kes teavad, kes Messias on,
millal Ta tuli ja millal Ta naaseb.
Nad teavd, et elame lõpuajal, kuid pole siiski valmis Teda järgima.
Paljude meelest sündis Jeesus suve lõpul, mitte kesktalvel,
nagu väidab traditsioon.
Praegust ilma ei saa ilmselt tollasega võrrelda.
Tavaliselt on sellel ajal talv - tugev vihm, vahel ka lumi.
Piibli järgi olid karjased öösel karjaga väljas.
Iisraeli elanikuna kujutan ette,
et lambakari oli väljas või kuskil koopas;
aastaaeg on soe, võib-olla suvi.
Tol ajal aga ei olnud kliima veel nii muutunud nagu täna.
Praegu peaks olema talv, kuid meil on ligi 28 kraadi sooja.
Ehk toimus see lehtmajade püha ajal septembris-oktoobris,
vahetult enne sadude algust, suve lõpul.
Mul ei ole kristlikku tausta,
ma pole kunagi veetnud nende sündmustega seotud pühi.
Nüüd, kui usun Jeesust, sünnib Ta minu jaoks iga päev.
Samas on ka oluline, et on päev, mil võime kõik kokku tulla.
Oleme siin, sest Ta päästis meid.
See on hea, olgu see siis 24. 25, või 26. päev.
Peaasi, et tähistame koos seda, mida Ta meie heaks teinud on.
Tõlge: Monika Jaaguri