Iisrael räägib
Iisraeli põhjarannik on looduskaunis ja ajalooliselt rikas paik.
Siin Vahemere rannikul asub Akko, mis on maailma vanimaid sadamalinnu.
Kunagi oli Akko värav Iisraelimaale.
Nii on see ajaloo vältel mitu korda vallutatud
ja sealt on isegi kunagi kogu maad valitsetud.
David Harrari on elanud Akkos üle 50 aasta.
Ta juhib Akko vanalinna arendamise ettevõtet.
Oleme ühes maailma vanimatest linnadest,
millel on 5000-aastane ajalugu.
See on mitmepalgeline linn;
etniline ja religioosne segu juutidest, moslemitest,
kristlastest, bahaidest ja druusidest.
Mitte üheski Iisraeli linnas ei ole nii kirjut inimmustrit.
See on alati selline olnud.
Linnal on väga võimas minevik.
See on tähtis kristlastele, juutidele, moslemitele ja teistele.
Siin on valitsenud nii moslemid kui ka ottomanid.
Kristlaste jaoks oli see krusaadide pealinn
ja sadamalinn.
Juutidele on see Rambami, rabi Nahmani
ja paljude teiste tähtsate religioossete isikute linn.
Uues Testamendis mainitakse, et Paulus käis teel Kaisareasse
Akkos vendade juures.
Meil on reisirada, mis huvitab nii katoliiklasi
kui evangeelseid kristlasi.
Kaunis rada viib kirikutesse ja kohtadesse,
mis on seotud Pauluse reisiga.
Nii on see tähtis reisisihtkoht ka evangeelsetele kristlastele.
Kaevamiste käigus paljastuvad kõik ajaloo kihid.
Ottomanilinna all on ristisõdurite linn.
See on ainus koht maailmas,
kus kaks tervet linna on teineteise otsas.
Kui eemaldasime liiva ja kivid, leidsime ristisõdurite aegse kihi,
mis asub omakorda osaliselt hellenistlike
ja osaliselt rooma leidude peal.
Need linnakihid on arheoloogiline aare.
Paar kuud tagasi leidsime restaureerimistööde käigus
merest 2. või 3. sajandist eKr pärit hellenismiaegse sadamakai.
Leidsime ka samast ajastust pärit münte ja keraamikat.
Akko vanalinna väljaarendamist juhendab riiklik ettevõte,
mis loodi toetama linna arengut.
1993. aastal otsustati muuta Akko rahvusvaheliseks turismikeskuseks.
Enne seda oli linn halvas olukorras.
Vanalinna restaureerimine ja väärtustamine
oli ainus viis Akko jalule saamiseks.
Reisijuht Pascal Oguen räägib turistidele Akko vanalinnast.
Akkol on 5000 aastat ajalugu.
Kaks korda on Akko olnud kogu maa pealinn -
ristiretkede ja türklaste ajal.
Ristisõdurid saabusid maale 11. sajandi lõpus
ja olid siin 200 aastat.
13. sajandil ei suutnud nad Jeruusalemma vallutada
ja nii sai Akkost pealinn.
See oli Akko kuldaeg.
Sadam täitus maitseaineid, suhkrut ja puuvilla täis laevadega,
mis siirdusid Euroopasse.
13. sajandi lõpus vallutasid Egiptusest tulnud mamelukid maa,
ajasid ristisõdurid välja ja hävitasid Akko.
18. sajandil asusid siia elama türklased.
Türgi kuberner Ahmad el Jezzar, "Lihunik", ei olnud meeldiv inimene.
Tal oli kombeks lõigata ära sõnakuulmatute nina või kõrvad.
Ta leidis Akkost purustatud ristisõdurite linna.
Ta mattis selle maha ja ehitas sinna otsa oma linna.
Nii on Akkos nüüd kaks teineteise otsas asuvat linna:
"vana" ehk türklaste linn
ja ristisõdurite linn.
Arheoloogid eemaldavad prügi
ja selle alt paljastus antud linn.
Ristirüütlite ajal oli Akko jagatud kvartaliteks -
veneetslaste, geenualaste ja piisalaste kvartal,
ning rüütliordude, näiteks templirüütlite
ja hospitaliidide kvartal, kus praegu asume.
Neid tuntakse ka johanniitidena.
Nad alustasid Jeruusalemmas palverändurite eest hoolitsemist
ja muutusid hiljem sõdurmunkade orduks.
Akkosse tulid nad ristirüütlitena.
Oleme hetkel hospitaliidide võimsas söögisaalis.
Kaevamistööd algasid siin 1950. aastate lõpus.
Kõrgemal asuvate hoonete raskus tekitas kaevetöödele
suuri tehnilisi probleeme. Tööd tuleb teha väga ettevaatlikult.
Oleme leidnud kaarte, mille põhjal teame,
et see on söögisaal, ladina keeles 'refectorium'.
Tekstiallikatest saame teavet mungaordu kommetest.
Nad istusid söömaajal pikkade laudade ümber olevatel pinkidel.
Ainult kogukonna juhil oli tool.
Ingliskeelne sõna 'chairman', 'toolimees' ehk esimees,
pärineb sellest ristirüütlite söömaajakorraldusest.
Teises linnaosas, templirüütlite kvartalis,
asub võimas tunnel.
Templirüütlid olid samuti sõdurmungad,
kuid kui hospitaliidid spetsialisee- rusid haigete eest hoolitsemisele,
siis nemad olid pankurid ja väga rikas rüütliordu.
Nende kohta on palju legende, näiteks Da Vinci kood.
See tunnel või maa-alune tänav,
ühendas templirüütlite kvartali Akko sadamaga.
Kvartali ja sadama vahel oli itaallaste Pisa-kvartal,
mis maksustas templirüütlite äritsemist sadamas.
Sellest pääseti mööda, kui kaevati otse sadamasse viiv tunnel.
See leiti juhuslikult umbes kümme aastat tagasi.
Ühes vanalinna korteris tekkis kanalisatsiooniummistus.
Äkitselt vajus kaevanud torumees maa alla.
Teda hakati otsima ja ta leiti siit tunnelist.
See oli täis prahti, kuid Muinsuskaitseamet tuli kohale,
ja arheoloogid hakkasid tööle.
Praht ja kivipuru eemaldati ja välja tuli ilus tunnel.
Vahemere veetase on ristiretkede ajast peale tõusnud,
ja kaevetööde järel voolab tunnelisse merevesi.
Alguses taheti kasutada gondoleid, kuid nüüd käivad turistid
kuival jalal mööda laudteed.
Prantsuse keiser Napooleon on üks linna ajaloo tähtsatest tegelastest.
Tema armee jõudis Akkosse, kui oli esmalt vallutanud
kõik maa lõunaranniku linnad.
1799 saabus Akkosse Napooleon kavatsusega linn vallutada.
Linna valitses Türgi sultan Ahmed Jezzar Pasha.
Linn pidas kahekuulisele piiramisele vastu
ja Napooleon pidi taganema tühjade kätega.
Hiljem kirjeldas ta Akkot oma memuaarides varemehunnikuna,
mida ta ei vaevunud vallutama.
Mõned aastad tagasi leiti ühel ehitusplatsil
Napooleoni sõdurite luukeresid.
Nad tunti ära luude kõrvalt leitud sõdurimundrite nööpide järgi.
Rajasime sinna Napooleoni sõjaväe surnuaia
ja korraldame igal aastal mälestustseremoonia,
mida austab oma kohalolekuga ka Prantsuse suursaadik.
Akkos on umbes 50000 elanikuga linn, kus juudid ja araablased elavad koos
juba kümneid aastaid.
Elias Haddad on sotsiaaltöötaja ja Iisraeli araablane,
kes on elanud Akkos alates 1950. aastaist.
Akko rahvastik koosneb araablastest, moslemitest ja kristlastest,
ja mõnedest druusidest.
Juute on erinevatest maadest, nagu näiteks Marokost ja Euroopast.
Oleme elanud koos terve Iisraeli iseseisvuse aja.
1950. aastail elasime vanas Akkos ühistes majades,
araablane ühes ja juut teises toas.
Köök oli ühine.
Inimeste suhted olid head nii naabritena
kui lastel mängukaaslastena.
Igas vanuses inimesed õppisid rääkima heebrea keelt.
Seejärel linn laienes ja ehitati uusi linnaosasid.
Inimesed hakkasid kolima vanast linnast uude,
kõigepealt juudid ja seejärel ka araablased.
Nad elavad samades majades.
Nüüd on igaühel oma korter, mitte ainult tuba.
Oleme naabrid ja saame hästi läbi.
Vaieldamatult on probleeme.
Äärmuslasi on nii juutide kui araablaste hulgas.
Õnneks kuuluvad nad vähemusse.
Elu käib oma rada.
Vanalinnas elavad ja töötavad juudi ja araabia kaupmehed koos.
Elu läheb edasi.
Juudid ja araablased elasid koos 1950. aastail,
kui elasin vanalinnas.
Juudid moodustasid enamuse ja vaid 6% kinnisvarast oli eravalduses,
ehk kuulus araablastele, kes jäid pärast sõda siia.
Paljud lahkusid linnast.
Kui siia elama kolisin, oli linn täis elu.
Tasapisi hakkasid peamiselt juudid vanalinnast lahkuma.
Tänapäevaks on suurem osa araablastest
kolinud juutide linnaosadesse.
Vaid väike osa on vanas Akkos.
Akkos on 16 000 araablast, kellest 4500 elavad vanalinnas.
Ülejäänud elavad koos juutidega uues linnas.
Üksikuid juute elab praegu ka vanalinnas.
Äritegevus on ühine, nii nagu peabki.
Ainus töötav võimalus on elada koos.
Kõik mõistavad seda.
Kõigil on ühised eesmärgid.
Soovime, et elu läheks hästi,
kordaminekut ja elatustaseme paranemist,
et nii juudid kui araablased oleksid rahul
ja saaksid arendada oma suhteid.
On viga öelda, et see on juutidele ja see araablastele.
Kõik on Akko ja selle elanike heaks.
Peame suunama oma pilgud ühistele eesmärkidele
ja püüdma neid saavutada.
Koostöö tuleb kõigile kasuks.
Peame olema koos ja hoidma alal häid suhteid.
Viimasel ajal mõjutab elu poliitika ja olukord Lähis-Idas,
kuid naabrite ja sõpradena suudame elada koos.
Ma ei tunne, et nad on minu vastu või et oleksin ise nende vastu.
Sõbrad on ikka veel mu sõbrad.
Noortel on tänapäeval probleeme.
Esiteks haridus -
noored ei karda kedagi,
ei õpetajaid, kooli rektorit ega vanemaid.
Seetõttu on haridusega tänapäeval halvad lood.
Kõik võivad teha, mida tahavad ja keegi ei saa sekkuda.
Ja seadus kaitseb seda.
Akkos ei ole noortel piisavalt kohti vaba aja veetmiseks.
Teatud uusi kohti on avatud, kuid sellest ei piisa.
Käiakse koolis, kuid suurem osa ei õpi eriti tõsiselt.
Kogu aeg räägitakse araablaste ja juutide kokkupõrgetest.
Paljud telekanalid edastavad saateid religioonist
ja räägitakse pühast sõjast.
See tekitab probleeme.
Õnneks on enamus siiski õigel rajal.
Väga palju on veel teha. Ei saa loorberitele puhkama jääda.
Hooneid peab restaureerima.
Ühiskonna eest peab hoolitsema -
haridus ja kultuur, narkoprobleemid ja julgeolek,
kõik ühiskonna väljakutsed, et kõigil oleks hea.
Siin võib kartmatult liikuda ka keset ööd.
Suurtes linnades tunnen end öisel ajal rohkem ohus olevat
kui siin.
Suurimad väljakutsed on haridus ja kombekultuur.
Prahti ei tohi visata maha, vaid prügikasti.
Ühist omandit peab austama samuti kui eraomandit.
Paljud turistid reisivad Akkost Rosh Hanikra looduskaitsealale.
See asub Iisraeli rannajoone kõige põhjapoolsemas punktis
otse Liibanoni piiri ääres.
Yariv Hameiri on looduskaitseala vastutav isik.
Rosh Hanikra on üks maailma loodusimedest.
Siin kohtavad meri ja kalju.
Tuhandete aastatega on vesi kaevanud
pehmesse kaljusse õõnsusi.
See on looduse kunstiteos.
Meil on maailma lühim ja järseim köisrada,
mis laskub 70-kraadise nurga all. Juba see on elamus.
Nii pääseme koobastesse.
Selle koha loodusest ja ajaloost räägib lühike video.
See on üks maa soositumaid reisisihtkohti.
Meil käib pool miljonit külastajat aastas.
Pooled on kõikjalt maailmast ja kõikidest religioonidest
pärit välismaalased.
Paljud kristlaste grupid laulavad koobastes
nagu väikestel jumalateenistustel.
Loomulikult käib ka iisraellasi.
Aktuaalne küsimus: kuidas on siin tunda piiri lähedus?
Piiriintsidente on esinenud, kuid siit kaugel.
Meil on rahulik.
Piir asub siit 40 meetri kaugusel, piiritähised õõtsuvad rannavees.
Sõjavägi teeb oma tööd ja meie võime muretult elu nautida.
Praegu on siin kõik hästi.
Sügavus hüüab sügavusele koskede kohisemises.
Kõik su veevood ja su lained käivad mu üle. Laul 42:8
Mu hing januneb Jumala järele, elava Jumala järele;
millal ma tulen ja näen Jumala palet? Laul 42:3
Sügavus hüüab sügavusele
kõik su veevood ja su lained käivad mu üle.
Toimetaja: Netanel Bar-David
Eestikeelne tõlge: Monika Jaaguri