o
Juutalaiset ovat aina olleet taiteenalalla.
Itse New Yorkin teatterissa työskennelleenä sanoisin, että
yli 50 prosenttia musiikin ja taiteenalojen harjoittajista
on juutalaisia.
Se juontaa juurensa Vanhan Testa- mentin raamatulliseen käsitykseen
elämän ja kauneuden arvosta.
Estetiikka ja elämän arvostus kuuluvat Vanhan Testamentin
elämänfilosofiaan.
Mielestäni tämä on se Jumalan antama perintö, -
joka on juutalaisten sydämillä.
Olen toiminut pastorina lähes 30 vuotta.
Tärkeysjärjestyksessä ensimmäisenä minulle oli lauman hengellisestä
tilasta huolehtiminen ja sanan oikea opettaminen.
Nämä ovat minulle kaikkein tärkeimpiä.
Mitä tulee itse taiteeseen, olen aina ollut taiteilija.
Sävellän musiikkia ja seurakunnassa lauletaan minun laulujani.
Lähdimme seurakuntaryhmän kanssa jakamaan musiikkiamme muille
seurakunnan alkuvuosina.
En sanoisi, että seurakunnalla itsenäisenä kokonaisuutena
olisi erityistä näkyä taiteesta.
Mitä kuitenkin tulee taiteeseen koko Israelin seurakuntaruumiissa, -
sillä on elintärkeä merkitys kahdesta syystä.
Ensimmäiseksi, taide on mielestäni näkyvä ikkuna tai ovi
kulttuuriin.
Jokaisella kypsällä yhteiskunnalla on omintakeinen kulttuurinsa
ja yhteiset arvot.
Nuo arvot tulevat esille taiteissa:
muotoilussa, maalauksessa, teatteris- sa, musiikissa, tarinan kerronnassa.
Taiteen kautta yhteiskunta
voi ilmaista itseään jollain konkreettisella tavalla, -
joka voi siirtyä sukupolvelta toiselle ja se voidaan jakaa
muiden kulttuurien kanssa.
Tästä näkökulmasta se on meille henkilökohtaisesti tärkeää.
Toinen syy, miksi taide on erittäin tärkeää, -
on se, että se on ikkuna, josta näkyy sisään ja ulos.
Voimme näyttää niille ihmisille, jotka ehkä katsovat meitä, -
mikä on messiaaninen maailman- katsomus suhteessa taiteeseen.
Tämä on tärkein motivaationi siihen, miksi olen vuosikausia
ollut taiteenalalla ja opettanut taiteita.
Meillä on kaksi vastuualuetta.
Ensiksi, meidän tulee ilmaista omia arvojamme ja maailmankatsomustamme
taiteen kautta.
Toiseksi, voimme tehdä taidetta myös uskomattomalle maailmalle.
Nyt kun olen jäänyt eläkkeelle aktiivisesta pastorin työstä, -
keskityn enemmän rakentamaan konserttisarjamme antamaa kuvaa
messiaanisesta ruumiista muun maailman silmissä.
Klassinen musiikki on hyvin lähellä sydäntäni.
Klassinen musiikki on suosittua kaik- kialla, ja se on erityisen suosittua
juutalaisten ja israelilaisten keskuudessa.
En puhu nyt Jeesukseen uskovista israelilaisista, -
vaan kaikista israelilaisista.
Puhuttaessa klassisista konserteista ja erityisesti kuoromusiikista, -
puhutaan aina tavalla tai toisella uskoon liittyvistä
tai liturgisista teoksista.
Israelilaiset saapuvat kuuntelemaan niitä ja he rakastavat niitä.
He rakastavat Händelin Messias-musiikkiteosta, -
jota kuuntelemaan heitä saapuu aina salin täydeltä.
Nyt teemme kaiken hepreankielellä ja heille välittyvät aivan erilaiset
arvot kuin aiemmin liturgisista englanniksi tai latinaksi esitetyistä
teoksista, jotka eivät aidosti puhuttele heitä.
Sama teos, joka esitetään ihmisen äidinkielellä,
siirtyy taiteen tasolta todellisen kommunikaation tasolle.
On ollut hämmästyttävää nähdä israelilaisten reaktioita
hepreaksi käännettyihin klassisiin ja erityisesti liturgisiin teoksiin.
Monet musiikkiteokset, joissa minä olen ollut mukana, -
ovat hyvin tärkeitä.
Kirjoittamani ooppera oli hyvin tärkeä, koska se oli ensimmäinen
hepreaksi koskaan sävelletty ooppera, joka esitettiin
ammattitasolla Israelissa. Se on edelleen ainoa laatuaan.
Sen vaikutus ei kuitenkaan ollut yhtä merkittävä, -
koska koimme paljon vastustusta esim. ortodoksiyhteisön taholta.
Yleisömäärät olivat hyvin pieniä ja monet menettivät paljon rahaa.
Se oli kylläkin merkittävä, mutta ehkä se tuli ennen aikojaan.
Toisaalta esitämme myös muita teoksia, kuten Vivaldin Gloria, -
jonka hiljattain käänsimme hepreaksi.
Se on Israelin kuorojen ja yleisön hyvin tuntema ja rakastama teos.
Se on hyvin merkittävä, koska se ker- too selvästi siitä, kuka Jeesus on.
Vaikutuksen kannalta mielestäni merkittävin teos on ehdottomasti
Georg Friedrich Händelin Messias-teos.
"Messias" on ehdottomasti täydel- lisin kertomus evankeliumista, -
joka on koskaan laitettu musiikin muotoon.
Se kertoo evankeliumin A:sta Ö:hön
aina profeettojen lupauksista niiden täyttymiseen, -
Jeesuksen elämään, hänen opetuksiinsa, hänen kuolemaansa
ja ylösnousemukseen.
Teos sisältää kaiken tämän ja se on kaikki yhteydessä
Vanhan Testamentin profetioihin.
Se on meille Israelissa erittäin merkittävä.
Se on juutalaisten rakastama ja kun he voivat kuulla sen kielellä, -
jota he ymmärtävät, Händelin sanomasta tulee yhtäkkiä selkeä
ja Libretto-musiikkiteoksen sanomasta ymmärrettävä.
Se on ehdottomasti kaikkein voimakkain työkalu.
Yritän kuvata elämämme merkitystä tässä maassa, -
minun ja vaimoni, joka opettaa teologisissa instituuteissa.
Me kylvämme maan uskovien yhteisöön
ja näemme ihmisten kasvua.
Tämä on mahtavaa pastorina, taiteilijana ja opettajana.
Näemme, kuinka tuo kasvu siirtyy sukupolvelta toiselle.
Minulle taiteilijana kysymys kuuluu, kuinka kypsiä olemme yhteiskuntana.
Aiommeko olla kristitty yhteisö, jonka päätavoite on kiistellä
oppikysymyksistä, vai olemmeko oikeasti valo kansallemme -
eikä pelkästään kansoille, vaan Israelin kansalle, -
jotta he näkisivät Messiaan.
Tähän haluamme pyrkiä. Haluamme olla kypsä yhteisö, -
jolla on kulttuuriset kasvot, jotka heijastavat ikuisuutta
ja Herran kasvoja sekä hänen rakkauttaan kansaansa kohtaan.
Suomennos: Sonja Mattayev