ISANDA LAUAS
Tere tulemast saatesse!
Mina olen Martti Ojares
ja mu tänane külaline on Ossi Jauhiainen.
Tere tulemast! - Tänan!
Sa oled pärit Savost ja seal samas sa ka tegutsed.
Me räägime tänases saates palju kirikumuusikast,
aga meil on ka alati kombeks uurida, kes sa selline oled
ja millises kodus üles kasvasid?
Olen tõesti Ossi Jauhiainen.
Pärit Siilijärvelt, mis asub 25 km Kuopiost põhja pool.
Tegutsen kantorina Alava koguduses Kuopio piirkonnas.
Ma sündisin 1976. a.
Mul on vanem õde, kes sündis 1973. a.
Ema oli keelteõpetaja ja isa puusepp-kirvemees.
Olen elanud Siilijärvel kogu elu, lapsepõlvest peale.
2005. a. kolisin tagasi Siilijärvele. Vahe peal elasin Kuopios.
Oli teil kristlik kodu?
Jah, oli.
Täiesti selline luterlik kodu.
Kui ema pühapäeviti jumalateenistusi kuulas,
pidin ma olema vait.
Ta kuulas neid raadiost.
Ühtlasi käisin nii koolis kui kirikus.
Käisime kirikus ka suurte pühade ja jõulude ajal.
Mäletan, et kuidas ütlesin kord emale kirikulaulude kohta savo murdes:
"Ära venita!"
Olin siis väike poiss.
Olime Siilijärve kirikus ja ma ütlesin: "Ikka tempoga!"
See võib muuta pajusid asju, kus iganes,
aga kirikulaulude puhul vist venitataksegi palju?
No eks kirikusisene kaja muuda ka laule aeglasemaks,
kuid mäletan jah, et ütlesin seda emale.
Su algne mõte polnud saada just kantoriks
ehk kiriku eeslauljaks või koorijuhiks.
Ei olnudki.
Gümnaasiumis käies tahtsin saada hävituslenduriks.
Käisin ka sisseastumiskatsetel, läbides ka sõjaväe arstliku komisjoni.
Aga sealt öeldi, et lenduriks ma ei saa,
kuigi võin kuhugile mujale saada.
Nii hakkasin üliõpilaseks.
Vahepeal käisin Mikkelis sõjaväes.
Mõtlesin, et käin kasvõi sõjaväes ära.
Olin soomukitõrje kompaniis nooremseersant.
Mul olid paberid käes ja mõtlesin, et püüan siis sõjakooli sisse saada.
Aga läks teisiti.
Asusin hoopis Kuopio Tehnikaülikooli inseneri õpingutele.
Mis eriala sa õppisid?
Õppisin automatiseeritud andmetöötlust.
Olin seal 2 aastat.
Samal ajal käisin ka klaveritundides, aga väga seda mängida ei osanud.
Aga siiski tahtsin minna õppima muusikakooli.
Sain sealt ka mingi tunnistuse.
Pürgisin viimasel päeval, kui see veel võimalik oli,
Sibeliuse Akadeemiasse kirikumuusika õppesse.
Seal oli Püha Vaim mängus,
sest see oli ka sulle endale üllatus, et sa seda kuulutust nägid.
Jah, tõesti. Nägin seda kuulutust viimasel hetkel.
Pidin minema klaveriõpetaja Olli Rantala juurde,
küsides, mida peaksin mängima,
sest ma polnud kunagi orelit mänginud.
Kuid vaevalt, et su IT-õpingud kaotsi läksid,
sest tänapäeval vajatakse IT oskusi kõigis töödes.
Ei läinud kaotsi.
Neid läheb vaja ka noodi kirjutamisel ja muusika tegemisel.
Sellest on palju kasu.
Jumal juhtis sind ka selles vallas. - Jah.
Minnes Kuopiosse kantori eriala õppima,
mida see kõik su jaoks tähendas?
Alguses, kui sa seda õppisid ja ka peale seda?
Alguses ma polnud kindel, mis sellest välja tuleb.
See oli üllatus, et ma sinna sisse sain.
Ma ei kujutanud ette, et ma sinna saan.
Pidin jätma Tehnikakooli pausile.
Käisin ka kooli kontoris ja küsisin nõu, mida edasi teha,
sest mind võeti vastu Sibeliuse Akadeemiasse Kuopios.
Nad ütlesin mulle, et saan tehnikakooli ikka tagasi,
kui kasutan võimalust võtta vaheaasta ja vaadata, kuidas mul mujal läheb.
Olin küll algaja muusikaõpilane, aga siis hakkasin kõvasti tööd tegema.
Tegin asja kallal kõvasti tööd
ja märkasin, see on midagi, mida tahan teha.
Mis asi see oli?
Olen juba väikesest poisist peale mänginud klassikalist muusikat.
Olin 9-10-aastane, kui hakkasin käima klaveritundides.
Enne seda mängisin klaverit kuulmise järgi.
Mulle meeldis alati klassikaline muusika,
kuigi olen võtnud suuna ka gospelmuusikale.
See oli väga tore muusika
ja kui sellel on õige sõnum taga, pole see mingi trill-trall muusika.
Nii jõudiski mulle kohale, et see ongi see õige asi!
Oled teinud kantoritööd üle 20 aasta. Sa pole oma valikut kahetsenud?
Ei ole.
- Seda on tähtis teada.
Võib-olla oleks palgaläbirääkimistel teisel alal paremini läinud,
aga milleski muus mõttes mitte.
Ma ei vahetaks seda ala.
Muusika on nii lai ala,
kus on erinevaid käsitlusi ja teostusviise.
Kas kirikumuusikat saaks mingilgi moel piiritleda?
Mis sa arvad?
Seda võib küll piiritleda,
kuigi seal pole erilisi piiritluse võimalusi.
Üks tähtsaim asi selles on sõnum.
Kui vaadata instrumentaalmuusikat, kus pole sõnu,
siis see võib mitmeti olla piiritletud.
Kui mõelda mõne loo peale, siis võib juhtuda, et...
No tegelikult on kõige tähtsamad siiski sõnad
ja see, kas need sobivad vastavasse konteksti.
Piiritluse koha pealt on sõnum kõige tähtsaim asi.
Kuid ka instrumentaalmuusika puhul on oluline vaadata,
kas see sobib vastavasse konteksti.
Kui mõelda kantori töö peale,
siis see käib nii rõõmus, kui ka kurbuses,
puudutades erinevaid inimeste eluperioode.
Sul oli oma noorele koolikaaslasele kurb üllatus elu piiratuse kohta.
Juhtus see gümnaasiumi ajal?
Jah, see oli 1995. aastal, kui valmistusime saama üliõpilasteks.
Räägi, kuidas see sind mõjutas?
Ütled, et see on veel praegugi väga tugevalt su mälus.
See juhtus 6. märtsil,1995. aastal, kui sain selle telefonikõne.
Mäletan, et sõitsime koos teiste klassikaaslastega
Siilijärve raamatukogu õuele, rääkides seal maast ja ilmast.
Siis kuulsime, kuidas kiirabiauto sõitis sealt suure kiirusega mööda.
Hakkasin koju minema, vahepeal käisin veel poes.
Umbes tunni-paari pärast olin kodus.
Mu vanemaid ega kedagi teisi polnud kodus.
Olin täitsa üksi ja siis helistas sõber: "Üks mu parim sõber on surnud."
Kui sureb keegi noor inimene,
siis teistel noortel ja üldse tekkib küsimus,
miks ta eluiga nii lühikeseks jäi?
Oled neile asjadele matustel olles kindlasti palju mõelnud,
sest seal on ju palju erivanuses inimesi.
Mis sind kõige rohkem puudutavad?
No ikka laste matused.
Ühtlasi tundsin ju oma parima sõbra peret.
Ta vend muide hukkus ka liiklusõnnetuses.
Olin kantorina ka tema matustel muusikat tegemas,
mis oli täiesti uskumatu.
Kuid alati tundub, et inimese elu jäi pooleli.
Olen väikesest jõmpsikast peale mõelnud, et kui elan 80-aastaseks,
siis olen oma ea täis elanud ja sellest piisab.
Aga kui on nooremad inimesed, siis on väga raske seal laulda.
Ja vahel, kui ei suuda laulda, tuleb see asendada vahepalaga,
kui on tegu liiga lähedaste inimestega.
Siis tuleb mõelda täitsa teistele asjadele.
On olnud olukordi,
kus ma ei taha omakseid enne näha.
Olen öelnud, et tervitame peale matusetalitust,
sest muidu ei tule sellest esinemisest midagi välja.
Kui toimub lahkunu õnnistamine, siis kantoril on tähtis roll täita.
Isegi väga tähtis roll,
sest kui õnnistamis-tseremoonia algab,
mängib seal väga eriline muusika,
mis häälestab kohalolijaid selleks tseremooniaks.
Jah. Ja kui omastel on erisoove,
võtame nendega moel või teisel eraldi ühendust.
Siis panen koos kirikuõpetajaga salmid ja muusika paika.
Ühtlasi ütleb kirikuõpetaja alati: "Mullast oled sa võetud",
mistõttu sul on tegemist vägagi tõsiste asjadega.
Veelgi enam, kui on tegu noore inimesega,
mis puudutab veelgi rohkem.
Jah. See on raske.
Samas, kui inimene on täiel rinnal oma elu ära elanud,
siis isegi, et see on ka eriline olukord,
kui ta siit ilmast lahkub,
on see siiski natuke rohekm aksepteeritavam.
Nüüd aga läheme kirikumuusika juurde.
Mis sa arvad,
kui palju see on muutunud selle aja jooksul,
kui sa oled seda uurinud?
Ma alustasin suvekantori tööd 2000. aasta suvel,
saades päris kantoriks 2004. aastal.
Alates 2003. aastast
olen olnud kas täisajaga või asendaja kuskil.
2006. aastal läksin Siilijärvele
ja alates 2009. aastast olen olnud koha peal Kuopio kirikus.
See on rohkem liikunud rütmika gospelmuusika suunas.
Üha rohkem tuleb laule ka Youtubest.
Seal on selliseid lugusid, kus noote pole olemaski.
Eks me siis püüame need juurde aretada.
Väga palju on traditsioonilisi lugusid, aga on ka palju üllatavat.
Vahel leidub huvitavaid pärlegi.
Näiteks mõni selline lugu, mida pole kunagi kuulnudki,
aga mida hakkan siiski kasutama.
Eks muusikatrend muutub ka seda mööda,
kuidas inimesed ja ajastud.
Inimesed mõtlevad ju erinevalt.
Neil on erinev ajalugu, väärtuste maailm jne.
Muidugi mõjutab see kõik seda muusikat. - Jah.
Eriti just muusikastiili.
Ma pole räpiga veel otseselt kokku puutunud,
kuigi oleme avaldanud vaimulikku räppi,
aga päris toimetama pole sellega veel hakanud
või seda esitama.
Oled kohtunud kolleegidega Aafrikast ja mitmelt poolt mujalt maailmast.
Neil on erinev vaimulik stiil. - On.
Kui praegu tuleb Soome inimesi maailma eripiirkondadest -
Araabia riikidest, Aafrikast ja mujalt,
siis kui palju see peegeldub Soome stiilis?
Ütleksin, et see on muutunud rahvusvaheliseks
ja muutub rahvusvaheliseks edaspidigi.
Kuopios on nigeerlasest muusik Popo Salami.
Koos temaga oleme teinud palju gospelmuusikat.
Esimest korda, kui ta tuli Alava kirikusse
ja ta ka ametisse valiti,
siis mängisime ja laulsime talle salme.
Ta küsis kohe: "Kus siin rõõm on?"
Mängisin väga aeglaselt mingit moll-duuri.
Popo on toonud Alava kirikusse mitu korda rõõmu.
See trend, kui erinevatest maadest tuleb inimesi Soome,
toob reeglina kaasa ka vajaduse muutuste järele.
Põhjus, miks mulle kirikumuusika veel meeldib, on see,
et näiteks Mozarti "Reekviemis"
leidub nii vaiksemaks jäämise kui salmi kohti
ja samas ka gospelit,
mis on paljude jaoks väga eriline.
Soomes on Kuopio, Siilijärve ja Helsingi vahel ka erinevused.
On küll.
Kui nüüd mõelda sellele, et kirikuõpetajate ülesanne
on jutlustada ja tuua esile Jumala Sõna,
siis olles luteri kirku kantorina nende kõrval,
kuidas oled jälginud kõiki neid vestlusi ja arengut?
Olen ikka jälginud,
aga vähemalt mu enda koguduses
see pole enam sama, kui siis, kui ma sinna 2009. a. läksin.
Alava kirikus on toimunud suuri muusikaüritusi,
mida on näidatud ka TV7 kanalil.
Seal on väga palju talente, keda väga palju jälgitakse.
Kui palju seal on sinu käsi mängus, et seal nii aktiivne tegevus käib?
Ma oma ei oska oma mõju kohta midagi öeda,
aga võrgustiku omamisel on suur mõju;
sellel, et on palju sõpru.
Olles kantor, siis parimatel hetkedel võib saada paljud inimesed osalema,
kutsudes neid kaasa
ja tegeleda erinevate inimestega.
Nii et võrgustiku omamine on kõige alus,
mille kaudu oleme saanud kokku palju inimesi.
Olete kaasanud talendikaid inimesi. - Just.
Üheks suureks asjaks on meil olnud ühiselt korraldatav kontsert.
Ei mäletagi, kelle idee see alguses oli,
aga korraldasime seda igal aastal,
välja arvatud koroona ajal, kui seda mitu korda edasi lükati.
Seda on täitsa talgute korras tehtud.
Sellised, nagu TV7 näitas. - Just.
Olen küsinud, kas inimesed saavad kaasa lüüa,
kuna tegu on heategevusliku kontserdiga.
Ühtlasi saan ise korraldada kõik orkestrid, koorid ja ansamblid,
et mängida esinejatele tausta,
nii et soovijaid on küllalt olnud.
"Kui teil selline üritus on, siis tuleme küll!"
Nii et sellest on saanud selline asi.
Meil tehti veidi aega tagasi telefoni teel töökeskkonna uuringut.
Ma nüüd ei tea, kas küsitleja naeratas teisel pool,
kui ütlesin, et mul pole millegi üle kurta
ja tööl läheb kõik väga hästi.
See on olnud parim variant mu jaoks ja on olnud väga tore teha seda tööd.
Kui mõelda kiriku tervikliku sõnumi ja teenistuse peale
ja sellele, et teil toimuvad sellised suursündmused,
siis see kõik toetab kiriku tervikut. - Jah.
Oleme teinud ka kirikulauludest videoid
ja neid tuleb aina juurdegi.
Neid võib peagi Youtubes näha.
Need on tehtud erinevate inimestega ja erinevates proovides.
Seal on erinevad lauljad ja mängijad.
Seda on proovitud teha ja see on hästi õnnestunud.
Meil just noored plaanivad neid asju.
Neil on ROK-koolitus ehk rühma juhtimise koolitus.
Tuleb mingi rühm,
mis näiteks ühes videos tegutseb koos.
Neis videotes võib vajadusel tulla ette ka näitlemist.
Sul on palju kontakte väliskolleegidega
ja maailma muusikutega.
Mis need sulle annavad?
See on väga tore, et need on olemas.
Kõik algas sellest,
et meil on gospelmuusika palasid ka inglise keeles.
Avaldasime need peamiselt inglise keeles,
aga ka joruba keeles.
Avaldasime koos Popo- ja Kristina Braskiga üsna palju lugusid.
Samuti Arunajaga, kes on hindu.
Sari Vallenius on mul hea sõber,
kellega tutvusin palju aastaid tagasi ühe sõbra 40-juubelipeol,
kus laulsin taustabändis.
Seal koguti raha Kuopio noorte ja nende tegevuse toetuseks.
Sari kaudu tutvusin Everett W Milleriga,
kes on Nashville'i stiilis gospellaulja.
Ta tuleb meile teist korda.
Ta korraldas koroona ajal live stream kontserdi,
kui inimesed ise ei saanud kontserdile ega kuhugile minna.
Tema sõbra kaudu tutvusin Arunaja Nalinaksnaga,
kes on pärit Mumbaist.
Ma polnud teda kunagi näinud, aga ta avaldas vist paar gospellugu.
Võtsin temaga ühendust, kui kuulsin, et ta on nii tore laulja.
Nüüd alustame võimalusel koostööd ühe Lõuna-Aafrika lauljatariga.
Vähemalt proovime ja vaatame, kas sellest tuleb midagi või ei?
Kui ei, siis ei, aga me vähemalt proovime.
Meiega on ühenduses ka erinevate raadiokanalite toimetajad
Näiteks üks kanal Filipiinidelt on juba mitmendat korda.
See on nii tore asi.
Ühtlasi räägime omavahel, kuidas siin ja seal lood on.
Kas te, Soome kantorid, kohtute ka omavahel,
rääkides sellest,
mis suunas keegi on liikunud ja mis edulood teil on?
Facebookis on oma kantorite rühm.
Mitme kolleegiga peame sidet. Eriti endiste õpingukaaslastega.
Vahel on ka kantorite nõupidamispäevad.
Nüüd, seoses koroonaga, pole neid olnud.
Kas olete nüüdseks normaalsesse elurütmi tagasi saanud?
- Jah, nüüd oleme normaalelus tagasi.
Kuulasid ja harrastasid noorest peale klassikalist muusikat.
Nüüd oled kirikumuusikas üdini sees.
Milline on su isiklik meelepärane suund,
milles tahaksid edaspidi rohkem edasi liikuda?
See on raske küsimus, sest olen liikunud igas suunas.
Kui aga midagi peaks ära jätma,
siis klassikaline muusika oleks viimane,
mille ma ära jätaksin,
sest see annab mulle rohkem.
Kuigi selle kõrval on võrdselt ka gospelmuusika,
aga klassikalise poole kisub siiski pisut rohkem.
Ma ise kuulan ka klassikalist muusikat,
mida on tehtud sadu aastaid.
Eks kõigis muusikastiilides leidub häid asju
ja mulle meeldib väga ka Ameerika gospel,
mis on väga mõnus.
Samuti ka Aafrika gospelist.
Nii oleks hea, kui ei peaks sellest kombinatsioonist
midagi ära jätma,
sest tore on teha erinevatele inimestele
erinevat muusikat.
On oluline tajuda olukorda ja teha sellele vastavat muusikat,
mida sa oma ka töös teed.
- Jah ja seda me ka õpime.
Mõeldes Jumala pühadusele ja Tema Püha Vaimu juhtimisele,
siis sa saad erinevast muusikast kindlasti erinevad laulud.
Või ma vähemalt arvan nii.
Kas oled siis ka kogenud,
kuidas just teatud muusika tõi sulle teatud hetkel rahu?
Olen küll
ja eks seal peaks siis ka olema sõnum peidus.
Mul on oma lemmikpalad- ja teosed.
Sul on üks klassikaline pala, mis kujutab sinu vaimulikku sisu
ja selleks on armu...
"Armulaul", milles on kõik asjad koos.
See on võimas laul,
mida paljud ooperilauljadki väga võimsa bassiga laulavad.
See kõlab võimsalt ja läbistab täiega.
Selles on kõik oluline öeldud.
Aga selle muusika toetab seda. - Absoluutselt.
Nüüd jätan sulle natuke aega,
kus võid öelda me vaatajatele, mida öelda tahad.
Kõigile õnnistusi!
Olge üksteise suhtes inimesed,
sest kõik on väärtuslikud.
Kõik inimesed on väärtuslikud.
Mida siis veel öelda?
Lihtsalt olla üksteise jaoks inimesed.
See on armastuse käsk. - Just nii.
Armasta ligimest nagu iseennast! - Jah.
See on väga tähtis, sest see on Jumala armastus,
mis on kõige tuum.
Need kaks sõna on väga tähtsad, sest Jumala ise on armastuse allikas.
Aitäh, et olid selles saatesarjas kolmas kantor.
3 on Isa, Poeg ja Püha Vaim. 3 on tähtis arv.
Jumal õnnistagu sinu muusikalist mitmekülgsust
ja ka seda sügavust ja pühadust,
mida tahad kindlasti edaspidigi kirikus edasi viia!
Aitäh sulle!
Soovides toetada TV7 tööd, helistage 900 1770 (kõne hind 10)
või annetage pangaülekandega, leides me andmed www.tv7.ee Aitäh!
Tõlge: Raul Jürimaa