ISANDA LAUAS
Tere tulemast saatesse!
Mina olen Martti Ojares
ja mu tänane külaline on Jari Kemppainen.
Tere tulemast Jari! - Tänan!
Sa oled täna Pälkänel kirikuõpetaja.
Aga kus sa sündisid ja millised olid su lapsepõlv, noorusaeg ja kodu?
Räägi meile sellest.
Aitäh kutsumast siia saatesse!
Ma sündisin Kagu-Soomes Valkeala vallas.
Praegu on see Kouvola.
Sündisin Vuohijärve külas 57, peagi juba 58 aastat tagasi.
Mind ristiti 1-kuu vanusena Valkeala koguduse liikmeks.
Päris lapsepõlv ja noorusaeg möödusid mul Haminas.
Elasin Haminas Vehkalahtis. See on ilus rannikulinn.
Meri tõmbab mind sinna ikka kogu aeg tagasi.
Ma igatsen meretuulte järele.
Seal mu lapse- ja noorpõlv möödusid.
Mu isa oli politseinik Hamina politseijaoskonnas.
Ema töötas vanadekodus.
Meil oli hea lapsepõlv.
Suuremat vaimulikku tegevust küll polnud.
Me pere oli luteri kiriku liige ja me võtsime osa selle üritustest,
aga mitte väga aktiivselt.
Vaimuliku juhtimise poolest aga oli suur tähtsus mu vanaemal,
kes sai omal ajal Muuramaa koguduses usklikuks.
Ta palvetas mu eest.
Olen alles hiljem mõistnud, milline tohutu tähtsus on eestpalvetel.
Ka mu ema õde ehk mu tädi osales aktiivselt koguduse töös,
olles isegi juhtinud kogudust.
Sul oli nooruses palju positiivseid mõju tegureid,
mis mõjutavad sind veel tänapäevalgi.
Jah. Põhikool oli üks neist.
Seal oli usuõpetus ja ma imasin seda täiega endasse.
Sellel oli suur tähtsus.
15-aastaselt käisin Vehkalahti koguduse leerikoolis
ja see leerikool tõeliselt kõnetas mind.
Need asjad kirgastusid minus ja innustasid mind.
Ka õpetajad ja teised innustasid mind.
Seejärel osalesin leerikooli järgses noortetöös.
Tol ajal saadi leerikoolis usklikuks ja mind julgustati seda sama tegema.
Mulle anti vastutus.
Kirikuõpetaja kutsus mind tööle ja andis mulle erinevaid ülesandeid.
Leerikooli ajal oli oluline ühendus koguduse tööga
Me koguduse noortena käisime alati kirikus.
Me käisime igal pühapäeval kirikus.
See on jäänud su ellu kuni tänaseni, sest sa käid veel tänagi kirikus.
- Nii on.
Leerikooli ajal käisin kirikus 12 korda.
Peale seda olen käinud kirikus igal pühapäeval, kui vähegi võimalik.
Sest kui ma kirikusse ei saa, olen vihane ja ärritunud.
Ma vajan Jumala Sõna igal pühapäeval.
Sa räägid oma leerikooli ajast
ja sellest, kuidas Jumala Vaim sind tollal puudutas.
Tänapäevaste noorte puhul on selline asi üsna harv nähtus.
Vahel on tänapäeval ka nii, et ei saagi usklikuks hakata.
See sõltub muidugi.
Mis on siin viltu läinud ja mida peaks parandama,
et olukord muutuks uuesti selliseks nagu sinu noorusajal?
Olukord on küll palju muutunud,
aga leerikoolis hoitakse põhiasjad ikka esil.
Mis on Piibel, mida Jeesus tegi, mida Jumal tegi?
Kui ma ise leerikoolis õpetan,
räägin kolmest asjast - Isa, Poeg ja Püha Vaim.
Nendest piisab.
Tänapäeva noortel pole neist asjadest nii palju teadmisi
nagu minul mu kooliajal oli.
Tol ajal saime palju usualaseid teadmisi.
Täna tuleb laduda uus aluspõhi,
sest me alustame leerikoolis täitsa nullist.
See on palju aeganõudvam,
aga teisalt saavad noored olla innukad,
kuna nad õpivad täiesti uusi asju.
Siin nad mõtlevad: "Ohoh, siin on midagi huvitavat!"
- Just.
Noored võivad innustuda ja osa noortest innustuvadki.
Meie maapiirkonnas on 3 leerikooli.
Ühe tegevus on seotud koguduse noortetööga.
See on hea asi! - Jah.
Mis ajendas sind omal ajal minema teoloogiat õppima?
Mis juhtus enne seda
ja kuidas sa jõudsid otsusele, mis sai sillaks sinu tulevikku?
Mu sillaks olid eeskujud.
Näiteks mitmed teoloogid ja kirikuõpetajad mu enda koguduses,
Teisalt innustas mind noortetöö selliselt,
et arvasin, et see võikski olla minu ala.
Ma tahtsin tegutseda koguduses, kogedes selleks kutsumist.
Olen oma elus näinud,
et mind on kutsutud ja juhitud edasi minema.
Sa hakkasid õppima teoloogiat ja mis siis juhtus?
Hakkasin õppima teoloogiat ja tahtsin kolida Haminast Helsingisse.
Kolisin otse Kaljukiriku kõrvale.
Maailm oli tollal teistsugune.
Mulle meeldisid teoloogia õpingud,
kuigi õppisin peaaegu 10 aastat, sest käisin samaaegselt ka tööl.
Tol ajal pakuti noortele palju tööd kas koguduses, koolis või õpetajana.
Oli igasuguseid variante.
Õpingute aeg oli väga huvitav.
Peale seda suundusid sa Hyvinkääle? - Jah.
Ühel kevadisel päeval helistas mulle Hyvinkää vikaar.
Ta ütles, et neil oleks tööd pakkuda.
Hannu Pelkonen helistas ja kutsus mind tööle.
Mul läks kiireks.
Pidin 3 kuuga jõudma lõputöö valmis kirjutada.
Kirjutasin seda ööd ja päevad, saades selle ka lõpuks valmis.
Võtsin ühendust Eero Huovineniga, kes sai just Helsingi piiskopiks.
Kutsusin teda minu kirikuõpetaja ametisse õnnistamisele
ja piiskop Eero Huovinen õnnistaski mind kirikuõpetajaks.
Selle kevade nelipühapäeval saab sellest 30 aastat.
Mind õnnistati just nelipühapäeval kirikuõpetajaks,
mida olen nüüdseks olnud 30 aastat.
Sa olid umbes 20 aastat Hyvinkääl?
Hyvinkääl olin 10 aastat. Samas olin ka Keraval ja Vihtis.
Lõpetasin oma õpingud just siis, kui mitmed kirikuõpetajad jäid töötuks.
Kas ametisse nimetamistel juhtus ka midagi sellist,
milletõttu kogudus pidi maksma mingeid summasid?
Jah. Huvitav juhtum oli see,
kui kandideerisin 1996. a. Hyvinkääl kaplaniks.
Kirikukogu tegi valiku võrdõiguslikkuse alusel.
Üks kandidaat esitas kaebuse,
miks valiti mind ja mitte teda - minu ema vanust kirikuõpetajat?
Ta rõhus väga võrdõiguslikkusele.
Hyvinkää kogudus kaotas ja pidi maksma 100 000 marka.
See oli nagu jalgpallivõistkonnas üleviimise summa.
Ma ise ütlen selle kohta, et olin kallilt lunastatud kaplan.
Miks kogudus selles protsessis kaotas?
Mis selles kohtuotsuses valesti oli?
Kohtuotsuses oli see,
et teised kandidaadid olid selle koha rohkem ära teeninud.
Samas pidi järgima ka meeste ja naiste võrdõiguslikkust.
Ehk siis oleks pidanud valitama
"rohkem väärt naine" kui mees.
Tänapäeval on see kriteerium veelgi tähtsam, kui tollal.
On.
Aga see sind ei heidutanud ja sa jätkasid tööd.
Edasi läksid Pälkänele. - Jah.
Pälkänel oli mõned aastad tee ääres ka reklaam "Tule Pälkänele!"
Nüüd võib sealt lugeda "Parim aeg Pälkänel".
Umbes 2000. a ja 2000'ndate alguses pidasin seesmist dialoogi,
kas võiksin töötada ka mõnes muus kohas?
Käisin vaatamas erinevaid kohti ja mõtlesin nende peale.
Pälkäne endine vikaar otsustas minna pensionile
ja praost Uronen õhutas mind sinna kandideerima.
Ma ei kandideerinud mitmesse kohta -
ainult Hyvinkääle kaplani kohale ja Pälkänele vikaari kohale.
Muudesse kohtadesse on mind ainult kutsutud.
See oli teine koht, kuhu ma kandideerisin.
Saatsin paberid sinna teele.
Pälkäne kogudus kutsus mind
ja ma sain vikaari valimistel üle 600 hääle.
1990'ndate alguses oli Soomes majanduskriis.
Ka sina kirikuõpetajana
sattusid olukorda, kus sul polnud enam tööd.
Hyvinkää esimene töökoht oli mul aastaks.
Seejärel jäin töötuks.
See pani proovile mu kutsumuse.
Olin ju ikkagi 10 aastat õppinud.
Ühtlasi kutsuti mind kogudusse kirikuõpetajaks
ja siis korraga mul polnudki tööd.
See oli aeg ja koht, kus mind pandi proovile.
See katsus läbi ka mu kutsumuse
ja ma mõtlesin, kas peaks eriala vahetama?
Ma ise arvasin, et mul pole vist 10 aastaks tööd.
Tol ajal oli Soome kirikus ainult üks vaba koht.
Tänapäeval on asi vist veelgi hullem? - Jah.
Täna valmistuvad peaaegu kõik teoloogia õppurid töötupõlveks.
See on erakorraline olukord.
Läheme nüüd Pälkänele.
Sulle meeldivad jumalateenistused ja sa oled palju jutlustanud.
Samuti käid sa palju kirikutes jutlusi kuulamas.
Mis sind koguduse töös köidab?
Koguduse töös on kõige meeldivam jumalateenistuse pidamine.
Alates leerikooli ajast käin ma igal pühapäeval koguduses.
Mulle meeldib käia jumalateenistustel,
sest seal on kesksel kohal kõik need asjad,
mida kristased vajavad.
Nad vajavad Jumala Sõna, selle selgitamist,
palvet, armulauda ja ülistust ehk laule.
Seal on need kõik olemas.
Ma tahan teenida kogudust, pidades jumalateenistusi.
Tähtis on see, et seal oleks hea jutlus.
Nüüd jõuamegi selleni.
Kas ma olen õigesti aru saanud,
et jutluste pikkust on kogu aeg lühendatud?
Ma ei tea, mitu minutit see tänapäeval kestab,
samas, kui on vajalikke asju, millest tuleks rääkida.
Sel juhul on selle õpetuslik sisu üsnagi piiratud.
See sõltub kirikuõpetajast.
Tean, et Lõuna-Soomes saadakse 5-minutiga hakkama.
Mina jutlustan 15-30 minutit.
Tavaliselt võiks see ehk olla umbes 20 minutit.
Jutlus peaks kätkema endas
nii Piibli seletust kui sobitamist tänasesse päeva.
Ma jutlustan hea meelega.
Pean aastas u 50-60 teenistust, kus ka jutlustan.
- Sa oled olnud 10 aastat ka kirikukogu liige.
Selle kohta võib öelda, et see on luteri kiriku parlament.
Milline see töö tänapäeval on
ja milliseid tähtsaid asju seal arutatakse?
Kirikukogu ülesanne on üldiselt otsustada kiriku asjade üle.
Seal otsustatakse ka praktiliste asjade üle -
majandusasjad, aasta eesmärgid, kiriku strateegia - kõigi nende üle.
Viimasel ajal on aktuaalseks teemaks abielu küsimus.
Kas laiendada abielu määratlust
või jääda traditsioonilise abielu juurde?
Need on sellised nähtavad asjad.
Kuid lisaks sellele veel on seadusandlusega seotud asjad.
Kirikukogu otsustab kirikuseaduse ja kirikuorganisatsiooni üle.
Milline on olnud trend nendes asjades?
10 aastat tagasi olid asjad teistmoodi, kui tänapäeval.
10 aastat tagasi mõeldi kiriku struktuurile.
Sellise struktuuriga ei saa enam edasi minna,
vaid seda tuleks lihtsustada.
Muidu poleks kirik majanduslikult jätkusuutlik.
On mõeldud ka kiriku ametite peale.
Samas on mõeldud ka selle peale,
kuidas kirik jõuaks paremini evangeelse sõnumiga inimesteni.
See ongi hea küsimus.
Saan aru, et jumalateenistus on nagu missa,
kus teenitakse Jumalat.
Samas on Jeesuse antud misjonikäsk väga keskne käsk.
Kuidas seda luteri kirikus täide viiakse?
See käsk viiakse täide kogudustes.
Kogudused ei saa eksisteerida ilma misjonitööta.
See on elava koguduse märk,
kui kogudus teeb misjonitööd sõnade, tegude ja palvete kaudu.
Seda vist väljaspool Soomet. - Jah, aga ka Soomes sees.
Iga kogudus peab oma piirkonnas viima evangeeliumi nii palju edasi,
kui seal leidub hingesid.
Luteri kirikus pole vist kunagi olnud evangelisti ametit?
Ei ole tõesti. See on olnud pastorite ülesanne,
aga samas ka iga kirikulise ülesanne tunnistada Jeesusest.
Kuidas see kõik sinu meelest töötab?
See sõltub kogudusest.
Kui mõelda vikaari ametile,
siis tema töö on tegutseda kiriku vaimuliku juhina
koos kirikunõukogu ja kiriku töötegijatega.
Pastorite ja töötegijate ülesanne on kirikuliste "värbamine"
ja koolitamine erinevateks teenimistöödeks.
Leida sellised inimesed,
kellel on vastavad armuannid erinevate asjade jaoks.
Kuidas sa näed tuleviku Soome luteri kiriku ja koguduse tegevusviisi?
Kuidas see muutub võrreldes praegusega?
Mis sa arvad?
Luteri kiriku probleem on see nagu ka lehtedest võib lugeda,
et selle liikmeskond väheneb aastast aastasse.
Teisalt, kui inimesed ei taha kuuluda ka kuskile mujale seltskonda,
siis nad sinna lihtsalt ei kuulu.
Tuleviku luteri kiriku tegutsemisviisiks saab olema endisest rohkem
koguduste liikmete najal tegutsevate koguduste tööd.
Vastutus läheb rohkem kogudus liikmetele,
armuandidele ja teenimistöödele.
Teisalt on kogudused väiksemad.
Ma arvan, et see ongi trend.
Ma ise arvan ka, et praegu räägitakse palju
kodukogudustest või rakukogudustest -
kuidas iganes neid ka nimetatakse.
Igal juhul on see väike kogukond, kus inimesed tunnevad üksteist
ja igaüks võib tulla sinna oma armuandidega.
Kas selline ongi see mudel?
Arvan, et me liigume tasapisi selles suunas.
Esiteks on sellised kogudused, kus liikmed tunnevad üksteist
ehk siis nö piirkondlikud kogudused.
Või siis sellised kogudused,
kus inimesed kuuluvad elukoha järgsese kogudustesse.
Samas aga võib minna ka sellisesse kogudusse,
mis tundub olevat parem kodukogudusest, kus kord alustati.
Või siis selline kogudus, kus inimene tahab tegutseda.
Koguduste suuruste kohta on raske öelda,
milline on õige koguduse suurus.
Soomes on maailma suurimad luteri kogudused.
Minu kogudusse Pälkänel kuulub 5000 liiget,
kellest ma tunnen ehk 80%.
Päris palju! - Jah.
See tuleb ka sellest, et olen olnud seal 20 aastat.
Ma kohtun inimestega mitu korda aastas.
Nagu sa ütlesid, peaks suur kogudus jagunema väikesteks rühmadeks.
Meil maapiirkonnas on ühtsus.
Pälkäne piirkonnas on 60 küla ja nende toel toimib kogudus hästi.
Aasta jooksul peetakse igas külas teenistusi.
Just normaalsetel aegadel.
Meil on ärkamiskristlikud ühingud nagu Rahvamisjon, Rahva Piibliselts.
Lisaks veel muudki.
Kuidas võiks tulevikus seda tervikut üles ehitada?
Kas see jääb samaks või tulevad seal mingisugused muutused?
Muidugi ma tahaksin, et kõik asjad toimuksid kirikutes sees.
Võib juhtuda, et ka ärkamisliikumistest moodustuvad kogudused.
Need on tuleviku kogudused
ja paljud konservatiivsed ühingud ühinevad omavahel.
See on võimalik.
Luteri kiriku sihtasutusest on saanud oma kirik.
Kas ja kuidas kirikukogus tähtsatest asjadest räägitakse?
Nagu näiteks samasooliste seadus ja muud sellised teemad.
Või kuidas suhtutakse naispastoritesse?
Kas kirik laulatab homopaare?
Kas nendel teemadel toimub avalik diskussioon
või tehakse paljud asjad juba ette ära?
Seal on hea avalik diskussioon.
See paistab sarnanevat parlamendiga -
nö "suure saali" koosoolekud on ka väljapoole näha,
aga lisaks neile toimub töö veel komisjonides,
kus valmistatakse asju ette.
Nendes osalevad kirikukogu liikmed,
kellest igaüks võib omas komisjonis asju ette valmistada.
Komisjonides toimuvad väga põhjalikud diskussioonid.
Väljapoole võib paista, et see kõik on pinnapealne,
aga ka erimeelel olevad inimesed leiavad seal ühise keele.
Hea on see, et seal palvetatakse, küsides, mida Jumal tahab teha?
Iga päev palvetatakse ja palutakse Jumala õnnistust
ning peetakse jumalateenistusi.
Olen kuulnud, et seal on teatud vähemused,
kes võivad takistada teil langetamast selliseid otsuseid,
millede poolt on selge enamus.
Milliseid otsuseid on see vähemus
takistanud viimastel aastatel vastu võtmast?
Selle vähemusega on eelkõige seotud õpetuse muutmine.
On tähtis, et ei vähemus ega ka enamus
ei saaks koheselt muuta kiriku õpetusi ükskõik, millises suunas.
Olgu selleks siis abieluteema
või ka koguduse struktuur ja millised kogudused Soomes on.
Kui tahetakse muuta õpetusi või kiriku tuumasja,
peaks selles olema võimalikult suur üksmeel.
Tean, et teil on olnud ka vestlusi Rooma-Katoliku kirikuga,
kus soovite saavutada nendega teatud ühtsust.
Kas ka seal on olnud õpetuste-teemalisi diskussioone?
Ja kas seal on ka probleeme ette tulnud?
See ei peegeldu kirikukogudes.
Seal saadakse teada, mille üle nõu peeti.
See on rohkem piiskoppide teema ja nende kokkusaamised.
Seal osaleb ka oikumeeniline nõukogu,
kus osalevad oikumeenilised koostööpartnerid.
Kas seal arutatakse mingeid konkreetseid teemasid
või on see üldine diskussioon?
Konkreetseid teemasid ei arutata.
See lähtub sellest nagu Jeesus ütles:
"Teid tuntakse ära sellest, et te olete koos."
Kristlased peaksid teineteisest leidma rohkem ühiseid jooni kui erinevusi.
Aeg on selline, et me vajame koos tegutsemist
ja rohem koos uskumist, kui erinevuste otsimist.
See on ka õige, et erinevusi on
ja hingevaenlane tahab, et me killustuksime veel rohkem,
et ei saaks koos tegutseda.
Aga Jumala Sõna ütleb alati, kas miski on õige või ei ole.
Just.
Meil on nüüd veel paar minutit aega,
mistõttu annan sulle vaba sõna me vaatajate jaoks.
Head vaatajad!
Ütlen seda, et kristlased on alati moodustanud kiriku.
Kelle Isa on Jumal, selle "ema" on kogudus.
Ärge kunagi jätke maha oma kodukogudust!
Me vajame teisi ja meie ülesanne on julgustada teisi uskuma.
Koguduses on tähtsaim hoida esil Jumala Sõna
ja ristile naelutatud ning ülestõusnud Jeesust.
Me läheme misjonikäsu põhjal teele.
Iga kirikuline ja iga kristlane leiab oma koha kodukoguduses.
Me vajame vastutuse kandjaid, me vajame julgeid tunnistajaid.
Me vajame eestpalvetajaid.
Me vajame neid, kes teenivad teisi, aidates vaeseid ja kurje inimesi.
Jeesuse Ihus leidub igale kristlasele oma koht.
Igat üht kutsutakse oma ülesandeid täitma.
Võiks öelda, et Jumal juhib nagu ta mindki juhtis,
headusega läbi raskete aegade.
Vaadates tagasi näen, et Ta on ilmutanud oma headust
ja andnud alati õige ülesande ning õige koha selles elus.
Püsige Jeesuses ja uskuge julgesti!
Selline on mu sõnum kristlastele, kes seda saadet vaatavad.
Kes veel Jeesust ei tunne,
siis Teda võib leida Jumala Sõnast - Piiblist
ja palve kaudu.
Ja ka oma kodukogudusest.
Aitäh selle julgustava sõnumi eest!
Tänapäeval me vajamegi julgustust,
et me ei laseks tänastes koroona tingimustes
kartusel end valitseda.
Jumal annab meile kõigile julgust.
See on väga tore,
et oled jaganud Jumala Sõna Pälkänel, Hyvinkääl ja ka mujal.
Olgu see Sõna just selline nagu äsja rääkisid,
sest me vajame seda.
Olgu see värske ja edasiviiv!
Aitäh, et olid saates! - Aitäh kutsumast!
Kui soovid toetada Eesti TV7 tööd, helista 900 1770 (kõne hind 10 eur).
Võid annetada ka pangaülekandega, leides me andmed www.tv7.ee Aitäh!
Tõlge: Raul Jürimaa