Tervetuloa Herra käyttää lääkäriä -ohjelmaan!
Tässä jaksossa puhun päänsärystä.
Päänsärkytyyppejähän on lukemattomia.
Kaikki sitä ovat kokeneet. Hyvin harvassa ovat ne, -
joilla ei ole koskaan ollut päänsärkyä, mutta kyllä niitäkin on.
Milloin päänsäryn takia on syytä hakeutua tutkimuksiin/lääkäriin?
Yksi nyrkkisääntö on se, kuten monissa muissakin oireissa, -
että jos oire (esim. päänsärky) haittaa elämää -
tai jos päänsärkyä on joka viikko, on syytä hakeutua tutkimuksiin.
Jos päänsärky on uudentyyppistä, -
jos se ilmaantuu ponnistuksessa ja varsinkin, jos se on räjähtävää, -
niin silloin aina lääkäriin.
Ja jos uudentyyppinen päänsärky- oireisto, jota ei ole ennen ollut, -
alkaa yli 50-vuotiaana.
Yleensä ns. ensisijaiset päänsäryt -
eli muihin sairauksiin liittymättömät päänsäryt alkavat nuorena.
Ne eivät ala koskaan yli 50-vuotiaana.
Jos siis päänsäryt alkavat, pahenevat, muuttuvat yli 50-vuotiaana, -
niiden syy pitää ehdottomasti selvittää.
Jos päänsärkyyn yhdistyy neurologisia puutosoireita, -
kuten puhevaikeutta, halvausoireita ja tajunnan tason laskua, -
silloin ehdottomasti lääkäriin.
Tärkeää on myös, että jos kipu herättää toistuvasti aamuyöllä -
ja siihen liittyy pahoinvointia ja oksentelua, -
se edellyttää myös lääkärin tutkimuksia.
Ja yleisesti ottaen, jos päänsärky häiritsee liikaa -
elämänlaatua tai toimintakykyä.
No, moni lääkitsee itse jomottavaa päätänsä särkylääkkeillä.
Satunnaisesti otettuna särkylääkkeet eivät ole ongelma.
Jos särkylääkkeitä tai migreenin täsmälääkkeitä joutuu ottamaan -
pidemmän aikaa useita kertoja viikossa (!!), -
niin tämä saattaa aiheuttaa kierteen.
Tämä tiheästi toistuva lääkitys voi synnyttää päänsärkyä -
eli puhutaan lääkepäänsärystä. Sitä kierrettä pitää välttää.
Jos joudut ottamaan päänsärky- lääkettä useasti/vko, -
niin jotakin on pahasti vinossa.
Särkylääkkeet voivat siis kroonistaa jo olevaa päänsärkytaipumusta -
tai migreeniä. Jos syöt lääkkeitä viikkokausia lähes päivittäin, -
ja kiputila vain pahenee, niin silloin pitäisi hälytyskellojen soida.
Lähes tauoton päänsärkylääkkeiden käyttö ylläpitää siis pääkipua.
Näin yksinkertaista se on.
Jos on joutunut tällaiseen koukkuun, -
niin särky voi helpottaa, kun lääkitys loppuu, -
ja keho tottuu normaaliin fysiologiaan.
Tässä tapauksessa vieroitukseen kuluu kuitenkin paljon aikaa.
Pitää olla tosi kärsivällinen, kun katkaisee -
lähes päivittäisen päänsärkylääkkeen käytön.
No, tietysti joskus päänsärky voi johtua myös purentaviasta.
Myös näköongelmat voivat oireilla pääkipuina, -
varsinkin, jos on taipumusta yleensä saada päänsärkyä.
Onneksi päänsäryn taustalla on harvoin vakava sairaus.
Tyypillinen esimerkki tällaisesta vakavasta on aivoverenvuoto.
Tällöin se uudentyyppinen särky alkaa räjähtämällä -
ja liittyy tyypillisesti ponnistukseen. Nämä ovat ne tunnusmerkit.
Alkaa räjähtämällä ja liittyy tyypillisesti ponnistukseen.
Silti tässäkin tapauksessa usein on kyse -
hyvänlaatuisesta ns. ponnistuspäänsärystä.
Se on samanlainen räjähtävä päänsärky -
ja voi iskeä esim. punttisalilla.
Räjähtävä tunne voi toistua muutaman kerran ponnistettaessa.
Ponnistuspäänsärkyä ei voi kuitenkaan oireiden perusteella -
erottaa aivoverenvuodosta. Siksi on syytä mennä päivystykseen.
Siis räjähtävä särky aina päivystykseen.
Päänsärky voi liittyä myös aivokalvontulehdukseen.
Sitä on kahta eri tyyppiä.
Olin 70-luvun alussa sairaalalääkärinä.
Silloin oli aika paha meningokokkimeningiitti, -
meningokokin aiheuttama aivokalvontulehdusepidemia.
Niitä näki silloin paljon, puolisen tusinaa. Aika dramaattinen tauti.
Hengenvaaralliseen bakteeriaivo- kalvontulehdukseen liittyy aina -
päänsäryn ohella muitakin oireita, kuten korkea kuume, -
ihomuutoksia (lähinnä leviäviä mustelmia iholla), -
niskajäykkyyttä ja pahoinvointia. Silloin on TODELLA sairas.
Se vie parissa tunnissa teho-osastokuntoon.
Se tauti tappaa nopeasti, ihan puolessa päivässä, -
jos ei tehdä diagnoosia ja saada hoitoa nopeasti päälle.
Virusaivokalvontulehdus on yleensä vaarattomampi, -
varsinkin, jos siinä ei ole enkefaliittia, aivokudoksen tulehdusta.
Tyypillisiä oireita jatkuvan päänsäryn lisäksi ovat -
esim. valonarkuus, huono olo ja niskajäykkyys.
Siinä pitää kuitenkin olla varma, että kyseessä on virus.
On olemassa harvinainen tuberkuloosiaivokalvontulehdus, -
joka on todella kiero, ikävä ja vaarallinen tauti.
Pitää muistaa, että sekin on olemassa.
Olen törmännyt yhteen tapaukseen 40 vuoden aikana.
Se tappaa, jos sitä ei diagnosoida ja osata hoitaa oikein.
Se on erittäin suuri haaste. Näissä pitää olla huolellinen.
Diagnoosin teossa auttaa selkäydinnestenäytteen ottaminen.
No, katsotaan sitten tarkemmin, mitä migreeni on.
Migreenistä on tullut paljon uutta ihan tämän vuoden aikana -
eli uusia lääkityksiä migreeniin.
Näiden vaikutus voi olla maailmaa mullistava ja elämän pelastava.
Ne ovat todella hyödyllisiä lääkkeitä.
Puhutaan ns. estolääkityksestä.
Toimiva migreenin estolääkitys on migreenihoidon tulevaisuutta.
Yllättävästi jopa puolet migreeni- tapauksistamme jää diagnosoimatta.
Miksi oikea diagnoosi ja hoito ovat tärkeitä -
niin migreenipotilaan kuin koko yhteiskunnan kannalta?
Neurologian erikoislääkäri Markku Nissilän mukaan -
toimiva estolääkitys on potilaalle parhaimmillaan mullistava asia.
Toimiva estolääkitys on Nissilän mukaan lääkitys, -
joka vähentää migreenipäivät korkeintaan 4:ään kuukaudessa.
Varsinkin, jos migreeni on kroonista, -
on lääkityksellä suuri vaikutus potilaan elämänlaatuun.
Monissa tapauksissa vaikutus on siis maailmaa mullistava -
ja elämän pelastava eli hyvin tärkeä potilaalle yksilönä -
ja myös ympäristölle, työelämälle ja kaikkeen siihen liittyvälle.
Jos migreenikohtauksia on kuukaudessa yli 4, -
niin silloin on hyvä harkita estohoidon aloittamista.
Asia on kuitenkin aina potilaskohtainen ja yksilöllinen.
Se riippuu myös potilaan halusta kokeilla päivittäistä lääkitystä.
Nissilän mukaan estolääkityksen suunnittelussa -
kannattaa ottaa huomioon kohtauksien laatu.
Pitää siis miettiä, kuinka invalidisoivia kohtaukset ovat -
ja kuinka hyvin lääkkeet toimivat.
Kohtausten määrää ei kannata tuijottaa sokeasti.
Jos lääkitys toimii, eivätkä kohtaukset uusi helposti sen jälkeen, -
niin 4 kohtauspäivää/kk voi vielä mennä ilman estolääkitystä.
Jos on 4 kohtausta/kk, joihin tarvitaan triptaaneja -
(= erikoislääkkeitä), tulehduskipu- ja pahoinvointilääkkeitä, -
eikä se silti aina auta, niin pitää ehdottomasti siirtyä -
Nissilän mukaan estolääkitykseen.
Puolet Suomen migreeneistä on edelleen diagnosoimatta.
Migreeni pitää aina ottaa vakavasti ja hoitaa asianmukaisesti.
Lähtökohtana on tietysti oikea migreenidiagnoosi, -
missä meillä Suomessa todella on vielä rutkasti parannettavaa.
Mitä useampaa estolääkitystä potilas joutuu kokeilemaan, -
sitä useammin hän altistuu Nissilän mukaan mm. masennukselle.
Osalla estolääkkeistä voi olla haittana mielialan laskua, -
mutta tässä on enemmän kyse siitä, -
että vaikeahoitoinen migreeni itsessään laskee mielialaa.
Migreeni vaikuttaa sairauspoissaoloihin.
Potilailla on myös muita sairauksia selvästi muuta väestöä enemmän.
Tautitaakka leviää usein myös potilaan lähipiiriin, -
joka kärsii potilaan tilanteesta.
Isot lääkekustannukset ja suorat sairauspoissaolot kuuluvat tautiin.
Siksi se on myös yhteiskunnalle tosi merkittävä ja kallis sairaus.
Diagnostiikassa näyttää olevan ongelmia.
Suomi on yhä usein takapajula migreenin tunnistamisessa.
Migreenioireilla lääkäriin tulevaa potilasta -
ei tarpeeksi usein diagnosoida migreenipotilaaksi.
Missä syy? Virhediagnoosit liittyvät yleensä niska-hartiaseutuun.
Nissilä ei tiedä, kuka näin opettaa, -
mutta se on käsittämätöntä ja jopa määritelmän vastaista.
Hän jatkaa näin. Jos lihasjännitys- päänsäryn perusteella -
on annettu sairauslomaa, niin jotain on jo pahasti pielessä, -
sillä se ei ole työkykyä estävä. Jos päänsäryn vuoksi on työkyvytön,
niin ensimmäisenä pitäisi ajatella sitä migreeninä eikä hartiakipuna.
Hartiavaivassa hartiat ovat kipeät eikä pää.
Migreenisairailla niska-hartia- seutu on usein enemmän jumissa -
kuin muilla keskimäärin.
Nissilä muistuttaa, että hartialihasten kunnon tutkiminen ei kuulu -
edes lihasjännityspäänsäryn diagnostisiin kriteereihin.
Migreenipotilailla jo pelko, tuleeko kohtaus vai ei -
eli kohtauksen pelko laskee elämänlaatua.
Lääkärikunnan suhtautuminen migreeniin on kyllä Suomessa hyvä.
Migreenin tautitaakka on potilaalle merkittävä ja suuri.
Se voi tuoda heikentyneen työkyvyn myötä tulonmenetyksiä -
ja vaikuttaa huomattavasti myös läheissuhteisiin.
Kyse ei siis ole pelkästään päänsärystä.
Kohtauksen pelko laskee yhtä paljon elämänlaatua kuin itse kohtaus.
Oikealla lääkityksellä on merkittävä vaikutus potilaan arkeen.
Ihan uutena apuna ovat biologiset estolääkkeet.
Suomessa on CGRP-peptidin vasta-aineiden käytössä hyvä tilanne.
Hintalautakunnan päätöksellä kaikki biologiset migreenilääkkeet -
ovat korvattavissa, jos migreenipäiviä kuukaudessa on vähintään 8 -
ja kahta muuta estolääkitystä on kokeiltu.
Näillä ihmisillä migreeni on yleensä jo kroonistunut, -
ja usein päänsärkypäiviä on kuukaudessa 15 tai enemmän.
Heillä sairauden kuorma on suuri.
Heille lääkkeitten toimiminen on mahtava asia.
Hoidon pitäisikin painottua kohtauslääkityksen sijaan estohoitoon.
Kalsitoniini-geeniin liittyvän peptidin (CGRP) pitoisuus nousee -
kohtauksen aikana laskimoveressä ja alenee kohtauksen mentyä ohi.
Peptidin vapautuminen aiheuttaa verisuonten laajenemista -
sekä kipuratojen herkistymistä pään alueella.
Koska kyse on kalliista lääkkeestä, -
meidän tulisi seurata niiden oikeaa vaikuttavuutta.
Biologinen estolääkitys ei ole Nissilän mukaan -
vielä täydellinen vastaus migreeniin.
Esim. kuukautismigreeniä ei aina saada aisoihin -
edes biologisen lääkityksen avulla. Hänestä suunta on kuitenkin oikea.
Siellä on paljon onnellisia tapauksia.
Esimerkiksi potilaan toimintakyky on palautunut -
tai hän on päässyt takaisin työelämään.
No, mistä migreeni oikein johtuu?
Se on päänsärkykohtauksia aiheuttava sairaus, -
joka johtuu useimmiten ulkoisten tekijöiden aiheuttamasta -
reaktiivisesta häiriöstä aivorungossa.
Sitä on peräti 10%:lla aikuisista -
ja naisilla 3 kertaa miehiä yleisemmin.
Varsinkin aurallinen migreeni voi periytyä suvussa.
Toisaalta migreeni on niin yleinen, -
että sitä voi esiintyä varsinkin saman perheen naisilla muutenkin.
Kuten todettu, naisilla hormonit vaikuttavat.
Naisilla migreeni siis ilmenee usein kuukautisten yhteydessä.
No, millaisia oireet sitten ovat?
Kohtauksia aiheuttavat usein ulkoiset tekijät, -
jotka vaihtelevat ihmisestä toiseen.
Kohtauksia voivat laukaista mm. stressi - tai sen loppuminen.
Joku saa viikonloppumigreenin. Kun työstressi loppuu, -
niin stressin loppuminen laukaisi migreenin.
Kirkas auringonvalo tai keväinen valomäärän lisääntyminen, -
alkoholinkäyttö voi usein laukaista, -
huonosti nukuttu yö tai liian pitkät ruokailuvälit.
Myös huono näkö, esim. sopimattomat silmälasit ja purentavirheet -
altistavat kohtauskierteelle, mikä on hyvä muistaa -
ja sulkea ainakin nämä asiat pois.
Kohtausta edeltävät usein noin päivää ennen toistuvat oireet, -
kuten haukottelu, makeanhimo, väsymys ja mielialan muutokset.
Noin 15 %:lla kohtauksista kärsivistä esiintyy -
ennen päänsärkyä esioire eli aura. Useimmiten se on näköhäiriö.
Näkökenttään tulee sahalaitamainen laajeneva häiriö.
Se voi olla myös rakeinen kuva tai harmaa/kirkas alue, -
joka aiheuttaa näkökenttäpuutoksen. Nämä ovat tyypillisiä 15 %:lla.
Kuten jo mainitsin, esioireena voi olla myös puheentuoton häiriö -
tai harvinaisissa tapauksissa toispuoleinen halvausoire, -
joka voi olla aika dramaattinen. Auraoire kestää 50-60 minuuttia.
Kohtaus voi joskus tulla pelkkänä auraoireenakin ilman päänsärkyä.
Näkyy vain sahalaitoja ja näkökenttäpuutoksia.
Se menee itsestään ohi ilman päänsärkyä. Tätäkin kyllä esiintyy.
Useimmiten päänsärky alkaa suoraan ilman esioireita -
eli sykkivä toispuoleinen kova tai kohtalainen pääkipu, -
johon liittyy pahoinvointia, oksentelua sekä valo- ja hajuherkkyyttä.
Mukana voi olla myös yleisiä tahdosta riippumattoman -
eli autonomisen hermoston häiriöitä kuten ihon kalpeutta ja ripulia.
No, miten tätä voisi itse hoitaa?
Osa migreenipotilaista pärjää päänsäryn kanssa hyvin -
vähäisellä särkylääkityksellä tai kokonaan ilman lääkkeitä.
Oireita helpottavat viileä, pimeä ja hiljainen ympäristö, -
lepo, nukkuminen ja kylmä kääre.
Lääkkeenä voi käyttää parasetamolia tai tulehduskipulääkettä.
Lääkkeen kerta-annoksen tulee kuitenkin olla melko suuri.
Parasetamolia 1000 mg, ibuprofeenia 800 mg, -
asetyylisalisylihappoa eli aspiriinia 1000 mg -
tai naprokseenia 500-1000 mg.
Usein kuukautiskipuihin liittyvissä migreenissä voi tehdä näin.
Jos tietää kuukautisten alkavan seuraavana päivänä, -
niin ottaa naprokseenia illalla ja sitten aamulla, -
niin se voi mukavasti vaimentaa kuukautiskipuja ja estää migreenin.
Tämä toimii usein hyvin.
Lääkettä kannattaa ottaa heti kohtauksen alussa riittävästi -
mieluummin kuin ottaa pieniä määriä säryn jatkuessa.
Joskus parasetamolin ja ibuprofeenin yhdistäminen -
kohtauksen hoidossa voi myös olla hyödyksi.
Migreenin itsehoitoon kuuluu myös ärsyttävien tekijöiden välttäminen.
Näistä tavallisin on kirkas tai vilkkuva valo.
Muita ovat kuumuus, suuret lämpö- tilavaihtelut, hajut, alkoholi, -
valvominen ja jotkut ruoka-aineet. Joillakin ruoka-aine laukaisee sen.
No, milloin sitten hoitoon?
Jos itsehoito ei auta riittävästi, vaan kohtauksia on min. 1/ viikko,
on syytä mennä lääkäriin. Sitä ei kannata lykätä, -
sillä yleensä estohoitoon löytyy tehokas apu.
Kokeillaan siis estolääkitystä.
Jos kohtaus pitkittyy yli 2 vrk:n mittaiseksi, -
voi hakeutua myös terveyskeskus- päivystykseen.
Pahoinvointi- ja kipulääkitystä voi antaa pistoksina/suonensisäisesti.
Näin ne auttavat nopeammin ja tehokkaammin.
Osa migreeneistä voidaan hoitaa em. kipulääkkeillä, -
varsinkin, jos mukaan liitetään pahoinvointilääke metoklopramidi.
Kipulääkkeitä voi antaa nopeammin vaikuttavina poretabletteina -
tai peräpuikkoina, jos pahoinvointi estää suun kautta nauttimisen.
Jos särkylääkkeiden teho ei riitä, -
voidaan käyttää migreenin täsmälääkkeitä eli ns. triptaaneja, -
joita on useita erinimisiä.
Triptaanit tehoavat yli 2/3 tapauksista eli 70 %:lla.
Se on siis varsinainen ihmelääke.
Lääke otetaan heti migreenipään- säryn tai pahoinvoinnin alettua, -
mutta VASTA AURAN JÄLKEEN eli vasta, kun aura on mennyt ohi.
Niitä voi ottaa suun kautta, nenäsuihkeena tai pistoksena.
Jos lääke tehoaa, mutta oireet alkavat uudestaan, -
triptaaniannos voidaan uusia 2 tunnin kuluttua.
Jos yksi triptaanivalmiste ei auta, -
kannattaa yrittää vielä ainakin kahta muuta.
Niiden tehossa on näet yksilöllisiä eroja.
Muistutan vielä, että triptaaneja ei pidä käyttää auramigreenissä, -
ennen kuin auraoire on kokonaan ohi.
Triptaaneja ei pitäisi myöskään käyttää, -
jos käytössä on yhdistelmä- ehkäisypillerit ja lisäksi tupakoi.
Tämä yhdistelmä toimii ainakin teoriassa -
riskitekijänä aivoverenkierto- häiriöille.
Yhteenvetona siis: Jos migreeniä on min. 4 krt/kk, -
harkitaan estolääkitystä. Sitä käytetään säännöllisesti -
pitempiä jaksoja eli vähintään kuukausia.
Lääkevaihtoehtoja on useita, ja niitä voi yhdistellä keskenään.
Yleisiä ovat eräät verenpaine- ja epilepsialääkkeet -
sekä kipukynnystä nostavat valmisteet.
Uusin tulokas on kerran kuussa ihon alle pistettävä -
monoklonaalinen vasta-aine. Se vaikuttaa taudin taustamekanismeihin.
Migreenikohtaukset loppuvat harvoin lääkityksellä täysin, -
mutta niillä kohtaukset voivat vähentyä puoleen.
Kannattaa myös ainakin kerran tarkistuttaa näkö esim. optikolla -
ja purenta hammaslääkärillä. Virheet näissä ovat -
yleisiä osatekijöitä toistuvassa migreenissä, -
varsinkin, jos ko. henkilöllä migreeni käynnistyy helposti.
Usein migreenin hoidossa on hyödyllistä yhdistää lääkehoito, -
kiinnittää huomiota elintapoihin, poistaa jatkuvat stressitekijät, -
mikä tietysti on hankalinta muuttaa.
Ottaa ohjelmaan liikunta, venyttely, hieronta -
ja mahdollisesti myös fysioterapia.
Migreenitaipumusta ei voi ehkäistä, -
eikä aiempien elämäntapojen tiedetä vaikuttavan -
myöhempään taipumukseen saada migreenikohtauksia.
Kohtauksia voidaan kuitenkin vähentää kiinnittämällä huomiota -
niitä laukaiseviin tekijöihin.
Muistutan vielä, että jos on kyse aurallisesta migreenistä, -
jota esiintyy 15 %:lla migreenipotilaista, -
tupakointi PITÄÄ lopettaa ja yhdistelmäehkäisypillereitä välttää.
Ne lisäävät näet aivoverenkierto- häiriöiden vaaraa.
Tämä on tärkeä asia, joka on syytä ottaa huomioon.
Entä migreenin ennuste? Se alkaa usein kouluiässä -
ja oireet helpottavat yleensä iän myötä.
Osalla se helpottaa jo nuorena aikuisena.
Jos päänsäryt jatkuvat pitempään, raskaus yleensä helpottaa niitä.
Tavallisesti ne loppuvat vaihdevuosien jälkeen.
Suurella osalla migreeni on hyvänlaatuinen ja ohimenevä -
aiheuttaen vain muutaman kohtauksen elämän aikana eikä sen enempää.
Vain pieni osa migreeneistä kroonistuu, -
ja pitkäaikainenkin vaiva hoidetaan yhdistämällä tehokkaita hoitoja.
Kun siis migreeniä on, ei ole syytä epätoivoon.
Lääkärillä kannattaa käydä, jos kohtauksia on liikaa.
Apua on saatavissa.
Asia on erittäin merkittävä, kansanterveydellisesti vaikuttava, -
koko yhteiskuntaan vaikuttava työkyvyn, työpoissaolojen takia.
Tässä pitäisi ehdottomasti ryhdistäytyä, -
koska puolet migreeneistä on diagnosoimatta -
ja ilman täsmädiagnoosia migreenistä.
Uusia lääkityksiä kannattaa kokeilla ja pyytää lääkäriltä.
Niitä on viime vuosina tullut merkittävässä määrin.
Seuraavassa jaksossa jatkamme vielä päänsäryistä lisää.
Se on laaja ja tärkeä aihe -
ja yleinen vastaanotolle tulon syy.
Ensi jaksossa käsittelen ns. sarjoittaista päänsärkyä.
Kiitos, kun olit mukana Herra käyttää lääkäriä ohjelmassa!
Tekstitys: Tuula-Riitta Virrankare