Hyvät katsojat! Tervetuloa Herra käyttää lääkäriä -ohjelmaan!
Olen puhunut näissä jaksoissa -
aivosairauksista ja nyt erityisesti muistisairauksista, -
varsinkin dementiasta, joka on käsite, -
joka on hyvä ymmärtää kunnolla.
Dementia voi olla taustastaan riippuen -
ohimenevä, etenevä tai pysyvä jälkitila.
Yleisimmät syyt etenevään tai pysyvään dementiaan ovat -
Alzheimerin tauti tai aivoveren- kierronhäiriöistä johtuva -
ns. vaskulaarinen dementia sekä aivovammat.
Yleisin ja tärkein on jo aiemmin todettu Alzheimerin tauti, -
jonka osuus keskivaikeista/vaikeista dementioista on 70 %.
Kuten olen painottanut, tuoreiden tutkimusten mukaan -
jopa lähes puolet Alzheimer- tapauksista voitaisiin itse ehkäistä.
Etenevän ja pysyvän dementian taustalla voi olla -
myös erilaisia harvinaisia keskushermoston sairauksia, -
kuten esimerkiksi Lewyn kappale -tauti -
tai otsa- ja ohimolohkoon paikallistuva -
ns. frontotemporaalinen dementia.
On tärkeää ymmärtää, että dementia- oireet voivat joskus olla merkki -
diagnosoimattomasta ja hoitamatto- masta keskushermoston sairaudesta, -
vitamiinipuutoksesta, myrkytyksestä tai liiallisesta lääkkeestä.
Tällaisia sairauksia ovat aivoselkäydinnestekierron häiriöt, -
Parkinsonin tauti, aivokasvaimet, -
keskushermoston tulehdukset, esim. borrelioosi (hyvä muistaa!) -
ja kuppa, joka on taas valitettavasti nostamassa päätään.
Sitten on aineenvaihdunnan häiriöt.
Esim. kilpirauhassairaudet voidaan sekoittaa joskus -
dementiaan tai muistihäiriöön, -
jos potilaalla on vaikea kilpirauhasen vajaatoiminta.
Se on hyvin tärkeää pitää mielessä.
Vitamiinien puutostilat, joista tärkeä on B12-vitamiinin puutos.
Melkein joka 10.:llä yli 65-vuotiaalla -
se on "fysiologinen tapahtuma".
Tuossa iässä B12-vitamiini todella imeytyy huonosti, -
vaikka sitä muuten tulisi tarpeeksi.
Olenkin suositellut kaikille yli 65-vuotiaille -
yhtä B12-vitamiini-imeskely- tablettia joka päivä.
Imeskelytabletti on tärkeä, koska B12 on monimutkainen vitamiini, -
joka imeytyy paremmin, jos se suussa imeskellään.
Siihen tulee syljestä kyytipoika, -
joka auttaa sen imeytymisessä.
Yksi asia on syytä nostaa esiin -
tässä muistisairausosiossa.
Saatko riittävästi lesitiiniä ravinnosta?
Ihmisen hermosto, aivot ja limakalvot tarvitsevat -
erityisesti tärkeitä rasvayhdisteitä.
Täysin rasvaton dieetti on täysin takaperoinen, -
koska rasvoja tarvitaan, mutta pitää saada oikeita rasvoja.
Rasvamolekyylit, kuten fosfolipidit korjaavat tehokkaasti -
vaurioituneita soluja.
Eläinlesitiinistä tehdyt neurolipidit ovat tehokkaampia kuin -
pelkät rasvahappovalmisteet.
Ihmissolu on varsinainen rasvayhdisteiden keskus.
Rasvatutkijat arvioivat, -
että yhdessä solussa on n. 5 000 erilaista rasvayhdistettä.
Viime vuosina useissa länsimaissa on -
lesitiinien päivittäissaanti pudonnut -
3 grammasta 0,7-0,8 grammaan.
Se on ilmeisesti aivan liian vähän hyvän aivoterveyden ylläpitoon.
Mitä asialle pitäisi tehdä?
Kaikkien pitäisi tuntea hyvä ravitsemussuositus -
eli pitäisi syödä kalaa 2-3 kertaa viikossa.
Monet sen tietävät, mutta kuinka moni tekee näin?
Tämä kannattaa ottaa vakavasti. Sieltä saadaan tärkeitä rasvoja, -
joista aivot kiittävät ja näillä voi sitä muistisairautta estää.
Syö siis kalaa 2-3 kertaa viikossa! Se on hyvin tärkeä asia.
Sitten meillä on iänikuinen alkoholi.
Pienikin määrä alkoholia, vaikka yksi keskiolut, menee päähän.
Sen päähän meno on merkki siitä, että se vaurioittaa hermostoa.
Se aiheuttaa sinne häiriötilan. Alkoholi on rasvaliuotin.
Koska aivot ja solut ovat melkein pelkkää rasvaa, -
niin alkoholin juonti liuottaa aivosi.
Minä en suosittele kohtuukäyttöä, vaan sitä, ettei alkoholia yhtään.
Ottamalla muutaman oluen voi todeta, että päässä heittää.
Siellä on siis jo pientä aivovauriota tekeillä.
Tietysti sitä pitää juoda aika paljon, jotta aivot tuhoutuvat.
Näinhän monet tekevät. Suomessa on 0,5-1 miljoonaa suurkuluttajaa.
He juovat niin paljon, -
että heistä ainakin puolet tulee dementeiksi.
Kuka heidät sitten hoitaa, niin se jää nähtäväksi.
Sitten on alkoholin aiheuttama Wernicken tauti -
eli Wernicken enkefalopatia.
Se aiheutuu tiamiinin (= B1-vitamiini) puutteesta -
ja liittyy yleensä pitkäaikaiseen runsaaseen alkoholinkäyttöön.
Se on hengenvaarallinen.
Se tunnistetaan tietyistä merkeistä.
Tauti johtuu aivorungon pikkuaivojen ja isoaivojen -
ohimolohkojen harmaan alueen aineen tuhoutumisesta.
Miten Wernicken oireyhtymä oirehtii?
Oireina ovat tyypillisesti silmien liikehäiriöt, -
haparointi ja sekavuus. Potilas on silloin päivystystapaus.
Palaan vielä masennukseen, joka on suuri kansantauti.
Suomessa on satojatuhansia masentuneita, osa hoidossa ja osa ei.
Etenkin iäkkäillä voi vakava masennus aiheuttaa -
dementiaa muistuttavan tilan.
Sitä kutsutaankin pseudo- dementiaksi, -
joka korjaantuu usein asian- mukaisella masennuslääkityksellä.
Toisaalta masennuksen taustalla voi olla alkava dementia.
Kun huomaa, ettei kaikki toimi enää niin kuin nuorena, -
niin sekin voi masentaa. Masennus voi siis myös olla dementian oire.
Tärkeää tässä on, että dementiaan viittaavien oireiden ilmetessä -
on syytä aina kääntyä lääkärin puoleen.
Miten pian? Lähiviikkoina, koska kyseessä voi olla -
vitamiinien puutosta ym., joka on korjattavissa hyvinkin tehokkaasti.
Ei kannata jäädä ihmettelemään, onko dementiaa vai ei.
Mennäkö lääkäriin vai ei? Aika kannattaa tilata heti.
Sen yleensä saakin vasta viikkojen kuluttua.
Oireiden tausta pitää selvittää. Siellä voi olla sairauksia, -
jotka pitää hoitaa ennen isompia vahinkoja.
Sitten menen vaskulaariseen dementiaan.
Muistutan vielä, että tutkimusten mukaan tämä on iso juttu.
Joka 3. suomalainen saa -
ennemmin tai myöhemmin aivoverenkiertohäiriön.
25 % eli joka 4. heistä saa tämän vaskulaarisen dementian.
Se on siis aivoverenkiertohäiriöiden aiheuttama muistisairaus -
ja se on toiseksi yleisin muistisairauksien syy.
Taudinkuva on monimuotoinen, -
ja joskus siinä voi olla sekoittuneena myös Alzheimerin piirteitä.
Tällaiset sekamuodot ovat yleisiä.
Taustalla voi olla monia aivoverenkiertosairauksia, -
kuten aivoinfarkteja, aivoverenvuotoja -
tai aivojen syvien osien eli ns. valkean aineen hapenpuutteesta -
johtuvia vaurioita. Mistä se hapenpuute tulee?
Se tulee valtimotukoksista: kolesteroli, arterioskleroosi, plakki.
Silloin tulee hapenpuutetta syviin osiin.
Muistisairaudelle altistavat myös ns. hiljaiset aivoinfarktit, -
joita voi tulla ilman havaittuja oireita. Pieniä aivotukoksia, -
jotka eivät ole vieneet lääkäriin, vaan menneet huomaamatta ohi.
Kun niitä pieniä hiljaisia aivoinfarkteja kertyy, -
hyvin pienioireisia tai oireettomia, -
niin ne voivat johtaa muistisairauteen. Tärkeä asia siis.
25 % siis sairastuu verenkierto- peräiseen muistisairauteen -
aivoverenkiertohäiriön jälkeen.
Tauti on aiheuttavien tekijöidensä vuoksi luonnollisesti -
yleisin vanhemmassa väestössä ja miehillä hieman naisia yleisempi.
Tässä tulee hieman aina toistoa, mutta pidän sitä tarpeellisena.
Muistutan, että verenkiertoperäisen muistisairauden taustalla ovat -
yksinkertaisesti samat tekijät, -
jotka lisäävät sydän- ja aivoverisuonisairauksien riskiä: -
kohonnut verenpaine (tärkeä hoitaa!), -
korkea kolesteroli (tärkeä hoitaa!; statiinilääkitystä ei tule pelätä)
diabetes (aikuisiän tyypistä jopa puolet ehkäistävissä), -
jo mainittu ylipaino, liikunnan vähäisyys eli aivoja ei bodata.
Aivojen kasvufaktoria (Neuron Growth Factor) ei erity, -
kun ei liikuta. Lisää aivokudosta, verkottumista ja soluja ei synny.
Alkoholi on todellinen aivojen liuottaja, -
ja tupakointi selvä riskitekijä.
Nämä kaikki lisäävät -
em. aivoverenkiertohäiriöiden riskiä, -
mikä puolestaan altistaa veren- kiertoperäiselle muistisairaudelle.
Miten verenkiertoperäisen muistisairauden oirekuva -
eroaa Alzheimerin taudista? Se eroaa sikäli, -
että muistihäiriöt eivät ole niin hallitsevia kuin Alzheimerissa, -
vaan ainakin alussa toiminnan ohjaus heikentyy muistia selvemmin.
Tyypillistä on, että oireet alkavat myös nopeammin kuin Alzheimerissa, -
jopa päivissä tai viikoissa. Siis yllättävän nopeasti.
Lisäksi oireet eivät etene tasaisesti, vaan usein portaittain.
Välillä voi olla parempiakin päiviä.
Muisti- ja ajatustoimintojen oireiden lisäksi on usein -
muitakin neurologisia oireita riippuen siitä, -
missä vaurioitunut aivoalue sijaitsee.
Voi olla esim. kävelyongelmia, halvauslöydöksiä -
ja puheentuoton häiriöitä.
Tunnusomaista on, että oireet voivat vaihdella melkoisestikin.
Aivoverenkiertohäiriöiden - oli se aivoinfarkti, -
aivoverenvuoto tai verisuonten skleroosi -
niiden aiheuttamat puutosalueet voivat sijaita aivoissa missä vain.
Myös vaurioalueiden koko vaihtelee.
Verenkiertoperäinen muistisairaus jaetaan 2 päätyyppiin sen mukaan, -
ovatko muutosalueet enemmän kuori- kerroksella harmaissa aivosoluissa -
vai aivojen syvissä osissa eli ns. valkeassa aineessa.
Pienten verisuonitukosten, vuotojen tai muiden muutosten aiheuttama -
aivojen syvien osien ns. valkean aineen tauti on yleisin.
Sitä sairastaa noin 60-70 % potilaista.
Tällöin oireina ovat puheentuoton häiriöt -
ilman sanojen löytämisvaikeutta, -
toispuoliset halvausoireet liike- tai tuntohermojen alueella -
tai sekä-että, kömpelö kävely ja tasapainohäiriöt.
Oireet voivat olla aika lieviä.
Osalla potilaista esiintyy pakkoitkua ja pakkonaurua.
Se on usein aika yllättävää, varsinkin omaisille.
Se pitää ymmärtää, kuten Alzheimer- potilaidenkin käytöshäiriöt.
Näitä kummajaisia tulee. Henkilö ei ole enää sama kuin ennen, -
emmekä ymmärrä näitä itkuja ja nauruja.
Siksi potilasyhdistykset ovat niin tärkeitä vertaistuen takia.
Saa tietoa siitä, mistä se johtuu ja miten siihen pitää suhtautua.
Itku ei ole tahallista, vaan potilas kärsii pakkoitkusta.
On tärkeää ymmärtää potilaita, ettei kohtele heitä kaltoin.
Joskus tahtomattaan huonosti käyttäytyviä potilaita -
voidaan jopa pahoinpidellä, kun ei ymmärretä, mistä on kyse.
Se on erittäin valitettavaa, mutta sitä esiintyy - ikävä kyllä.
No, älyllisten toimintojen hidastuminen on tyypillistä, -
samoin edellä mainitut toiminnan- ohjauksen häiriöt.
Tätä oireyhtymää voisi yleiskielellä kuvata niin, -
että hommat eivät suju. Työt jäävät puolitiehen eivätkä hoidu oikein.
Lisäksi käytösmuutoksia voi esiintyä Alzheimerin taudin tavoin.
Muistihäiriöt eivät ole kuitenkaan niin selkeitä -
kuin muissa muistisairauksissa näissä pienten suonitukosten, -
vuotojen tai muiden muutosten aiheuttamassa syvien osien -
eli valkean aineen taudissa.
Sitten on aivo- ja sydänperäisiä syitä, esim. sydämen eteisvärinä, -
joka ampuu tulpan aivoihin.
Eteisvärinä on varsinainen kansan- tauti (yli 100 000 potilasta).
Kaikki pitäisi diagnosoida. Jos he eivät saa -
tulpan/hyytymän estävää lääkitystä, -
niin sitten tulee aivoinfarkteja.
Nyt on joissakin älypuhelimissa ym. applikaatioita, -
jotta voi itse diagnosoida flimmerin eli eteisvärinän.
Sehän hyvin vahvasti liittyy alkoholinkäyttöön.
Joillakin yksi viinilasillinen laukaisee sen, -
ja se laukaisee tulpan päähän. Se on todella ikävä juttu.
Näihin palaan myöhemmin.
Aivo- ja sydänperäisistä syistä, esim. eteisvärinästä, -
johtuvat suurten aivoverisuonten tukokset saavat aikaan -
aivojen kuorikerroksen hapen- puutteesta aiheutuvia kuolioita -
eli ns. harmaan osan vaurioita.
Tällöin oireena on eriasteista sanojen löytämisvaikeutta -
sekä usein toispuoleinen halvaus ja kävelyhäiriö.
Mukana voi olla myös näkökenttäpuutoksia.
Älyllisten toimintojen puutokset -
ovat samantapaisia kuin ns. pienten verisuonten taudissa.
No, mitä tutkimuksia tehdään?
Taudinkuva oireineen ja löydöksineen on usein tyypillinen.
Usein ovat jo tiedossakin esim. aiemmat toistuneet aivoinfarktit.
Diagnoosia varmistaa aivojen tietokone- tai magneettitutkimus.
Siinä nähdään merkit aiemmasta aivoverenkiertohäiriöstä.
Useimmiten näkyy aivoinfarktien jättämiä arpia -
sekä usein myös syvien osien laajat yhteen sulautuneet muutosalueet.
Päinvastoin kuin Alzheimer- epäilyssä -
aivo-selkäydinneste- eli lanne- pistonäyte ei tässä hyödytä, -
koska siinä ei ole Alzheimerin taudille tyypillisiä muutoksia -
(selkäydinnesteen Alzheimer- tyyppinen merkkiaineprofiili).
No, miten näitä hoidettaisiin?
Verisuoniperäiseen muistisairauteen ei ole toistaiseksi lääkehoitoa.
Alzheimerin taudin lääkkeillä ei ole myyntilupaa -
vaskulaarisessa dementiassa, koska tutkimuksissa -
niillä saavutettu hyöty on ollut rajallista.
Hoito keskittyy aivoverenkierto- sairauden uusimisen ehkäisyyn -
ja riskitekijöiden hoitoon. Muuna hoitona käytetään -
yksilöllisen arvion mukaan kuntoutusta, -
esim. fysio- ja puheterapiaa.
Aina kannattaa kuntouttaa. Siihen pitäisi panostaa.
Itse olen toiminut 14 vuotta osa-aikaisena kuntoutuslääkärinä -
ja pidän kuntoutusta tavattoman tärkeänä.
Valitettavasti aina yhteiskunnan rahojen loppuessa -
pihistetään kuntoutuksista, mikä on todella huono asia.
Kuntouttamalla voidaan estää laitostumista -
ja sen kustannuksia ERITTÄIN merkittävissä määrin.
Tässäkin parasta hoitoa on aivoverenkiertohäiriöiden ehkäisy.
Alleviivaan tätä isona asiana, -
koska joka 3. suomalainen saa jonkun aivoverenkiertohäiriön.
Tätä kannattaa ehkäistä. Sillä on iso kansantaloudellinen merkitys.
Tässä pätevät vanhat hyvät elämäntapaohjeet: -
tupakoinnin lopetus, maltillinen alkoholinkäyttö.
Itse sanoisin, ettei alkoholia ollenkaan.
Varsinkaan ikäihminen ei kestä alkoholia.
Se on sanottava suoraan ja rehellisesti.
Siitä tulee isoja ongelmia sekä sydämelle että aivoille.
Kohonneen verenpaineen hoito tulisi laittaa kuntoon. Se ei ole sitä.
Kolesteroli pitää hoitaa eikä pelätä statiinilääkkeitä.
Mahdollisen diabeteksen hoitotasapainosta pitää huolehtia.
Nämä ovat kaikki tärkeitä asioita.
Nyt varsinkin, kun korona kohta valtaa sairaalapaikat ym. hoidot, -
niin tulee iso vahinko näiden jäädessä vähemmälle hoidolle.
Tulee ns. hoitovelkaa.
Tämä on kohtuullisen huolestuttava tilanne.
Sitten tämä Lewyn kappale -tauti.
Se on toiseksi yleisin rappeuttava aivosairaus Alzheimerin jälkeen.
On arvioitu, että sen esiintyvyys Suomessa on 5 % yli 75-vuotiaista -
ja noin 20 % kaikista muistisairaista. Tämä on siis iso asia.
Lewyn kappale -tauti alkaa useimmiten 65-vuotiaana -
ja on hieman yleisempi miehillä kuin naisilla.
Nimi tulee mikroskoopilla näkyvistä solunsisäisistä Lewyn kappaleista, -
joita esiintyy myös Parkinsonin taudissa.
Lisäksi puolella potilaista on samanaikaisia Alzheimer-muutoksia.
Nämä sekamuodot siis ovat varsin yleisiä -
eli näissä taudeissa on paljon yhteneviä piirteitä.
Taudin varsinaista syytä ei tiedetä.
Oireet ja taudin kulku Lewyn kappale -taudissa?
Se alkaa hitaasti.
Ensioireena voivat olla älyllisen toimintakyvyn heikentyminen -
sekä tarkkaavuuden ja vireystilan vaihtelut.
Taudin tyypillinen piirre ovat toistuvat näköharhat, -
jotka voivat olla hyvinkin yksityiskohtaisia.
Lisäksi taudinkuvaan kuuluu Parkinsonin taudin piirteitä, -
kuten liikkeiden hidastumista, jäykkyyttä ja kävelyhäiriöitä.
REM-unen aikaisia käytöshäiriöitä tavataan myös usein.
Lisäksi voi tulla lyhyitä tajunnanmenetyskohtauksia, -
samoin kaatumisia, sekavuutta ja tässäkin käytösoireita.
Muistiongelmat kehittyvät yleensä vasta taudin edetessä.
Lewyn kappale -tauti etenee pikku hiljaa -
ja johtaa omatoimisuuden menetykseen, vuodehoitoon -
ja lopulta kuolemaan keskimäärin 8 vuodessa.
Mitä tutkimuksia pitäisi tehdä?
Lewyn kappale -taudin oireet ovat sille tyypillisiä -
ja johdattavat epäilyt usein oikeaan suuntaan.
Magneettikuvassa Alzheimerin taudissa pienentyvät muistialueet -
säilyvät Lewyn kappale -taudissa usein normaaleina.
Muutenkaan kuvauksessa ei näy tälle taudille tyypillisiä piirteitä.
Isotooppikuvauksessa näkyy muutoksia aivojen tyvitumakealueella,
kuten Parkinsonin taudissakin.
Muitakaan ko. taudille tyypillisiä verikoe- tai kuvalöydöksiä ei ole.
Diagnoosi tulee pitkälti taudinkuvasta ja siitä, -
että Alzheimerin taudin muutokset puuttuvat magneettikuvauksessa.
Voiko Lewyn kappale -tautia ehkäistä?
Sille ei ole ehkäisevää, parantavaa tai pysäyttävää hoitoa.
Potilaat ovat myös poikkeuksellisen herkkiä tietyille psyykelääkkeille, -
vaikka niitä voitaisiin tarvita esim. sekavuuteen/käytösoireisiin.
Ne voivat tässä aiheuttaa sekavuutta ja heikentynyttä kävelyä -
jo ihan pieninä annoksina. Tämä on hyvä tietää.
Osa uusimmista psyykelääkkeistä onneksi sopii, -
ja niistä saadaan myös hyötyä.
Parkinsonin taudin lääkkeistä voisi olla hyötyä -
Lewyn kappale -taudin oireissa, jotka ovat Parkinsonin kaltaisia.
Ne voivat kuitenkin lisätä sekavuutta ja harha-aistimuksia.
Lewyn lääkehoito onkin hyvin haasteellista.
Jo varhain aloitettu fysioterapia on tärkeä hoitomuoto -
kävely- ja tasapaino-ongelmien vuoksi, -
jotta liikuntakyky säilyisi mahdollisimman pitkään.
No, yhteenvetona muistista -
on syytä todeta, -
että muisti on hyvin tärkeä osa ihmisen henkisiä kykyjä -
ja tiedonkäsittelyä. Muistia tarvitaan -
uusien asioiden oppimisessa ja koko identiteetin ylläpitämisessä.
Siksi jokaisen on hyvä olla perillä näistä yleisistä oireyhtymistä -
ja pitää itse huolta aivoistaan -
ja johdattaa oireista kärsivät lähipiiriläiset tutkimuksiin/hoitoon.
Kiitos, kun olit mukana Herra käyttää lääkäriä -ohjelmassa!
Jatkamme vielä tästä aihepiiristä seuraavissa jaksoissa.
Tekstitys: Tuula-Riitta Virrankare