Hyvät kuulijat! Tervetuloa Herra käyttää lääkäriä -ohjelmaan!
Lääketieteessä tapahtuu koko ajan huimaa edistystä.
Eräs kaikkein mielenkiintoisimpia asioita on syksyllä 2020 ollut -
tietty havainto Alzheimerin muisti- sairaudesta.
70 % Suomenkin muistisairaista sairastaa sitä.
On käynyt ilmi, että lähes puolet näistä tapauksista olisi -
ehkäistävissä omin toimenpitein.
Tämä on erittäin mielenkiintoinen asia.
On 10 seikkaa, joista on vahva näyttö.
Niiden perusteella on annettu 21 suositusta.
Tämä on hyvin tärkeä ja kiireellinen asia, -
koska muistisairaudet lisääntyvät huimaa vauhtia.
Kuten aiemmin sanoin, ne lisääntyvät nopeammin -
kuin väestön vanheneminen edellyttäisi, -
joten tämä olisi tärkeää jokaisen huomioida omassa elämässään.
Voit siis ehkäistä Alzheimerin tautia.
Siitä on nyt tutkittua tietoa.
Otan yhden näistä asioista erityistarkasteluun aluksi.
Muihin palataan vielä.
Se on ylipainon lisääntyminen, mikä on äärimmäisen huolestuttavaa.
Tästä kirjoitti professori ja sisätautien erik.lääkäri -
Pertti Mustajoki 22.9.2020 -
eli kolme päivää sitten.
Artikkeli oli varsinainen pommi. Professori Mustajoki totesi, -
että lähes 75 % -
30-vuotiaista miehistä on Suomessa ylipainoisia.
30-vuotiaista naisista Suomessa on ylipainoisia 65 %.
Siis lähes 3 milj. suomalaista painaa liikaa.
Tämä on todellinen katastrofi monessa mielessä, -
mutta erityisesti tulevaisuuden muistisairauden tsunamia ajatellen.
Lihavuudesta on siis tullut merkittävä yhteiskunnallinen ongelma.
Ylipaino on massiivinen kansanterveysongelma.
Professori Mustajoki on laskenut, -
että lihavuus ja ylipaino lisää sairastavuutta -
muihinkin kuin muistisairauksiin - yli 30 eri tautiin.
Kuten viime jaksossa totesin, tämä on paljon isompi asia kuin se, -
mistä saadaan rahat Soteen ja koronan kustannuksiin.
Nämä ovat massiivisia kansanterveysongelmia.
Lihavuuden lisäämistä taudeista kaikki muistanevat -
aiemmistakin jaksoista 2-tyypin diabeteksen, -
verenpainetaudin, sepelvaltimo- taudin, aivohalvaukset ja astman.
Ne ovat valtavia yleisiä kansantauteja, -
joita Suomessakin sadat tuhannet henkilöt sairastavat.
Pelkästään 2-tyypin diabetesta sairastaa yli 500 000 suomalaista.
Mistä se on tullut?
Lähes kaikille se on tullut ylimääräisestä rasvakudoksesta.
Se on vähän paradoksaalista. Joku voi olla lähes normaalipainoinen, -
mutta lihasten tilalla on pelkkää rasvaa.
Ylimääräinen rasvakudos sen siis tekee, sanoo prof. Mustajoki.
No, lihavuudella on muitakin syntejä.
Se aiheuttaa myös lapsettomuutta ja on kytköksissä masennukseen.
Masentunut voi hakea lohtua oloonsa herkuista ja lihoa.
Runsas painonnousu taas lisää taipumusta masentua lisää.
Tästä tulee valitettava kierre.
Lukuisissa aivokuvaustutkimuksissa on havaittu, -
että normaali- ja ylipainoisten mielihaluja säätelevät aivoalueet -
reagoivat ruokaan eri tavoin.
Nyt tuli se mielenkiintoinen tieto: onko lihavuus sittenkin -
tällä tavalla geneettisesti ohjautuva ja määräytyvä sairaus?
Ihmisten mielihaluja säätelevät aivoalueet -
reagoivat siis ruokaan eri tavoin. Tähän palataan myöhemmin, -
kun puhun riippuvuussairauksista eli addiktioista.
Mitä se tarkoittaa? Kun normaalipainoiset katsovat -
runsaskalorisia herkkuannoksia, -
mielihalusignaalit aivoissa hyrisevät vaimeammin kuin ylipainoisilla.
Tämä on kovin mielenkiintoinen asia.
Lihavien on havaittu myös nauttivan esim. suklaan mausta enemmän -
ja pidempään (!) kuin normaali- painoisten tai lievästi ylipainoisten.
Siellä on joku geneettinen mekanismi, -
joka aiheuttaa lihavuutta.
En halua moittia ylipainoisia, vaan haluan auttaa heitä.
En muista 40 vuoden käytännön lääkärin työni aikana -
sanoneeni kertaakaan yhdellekään ylipainoiselle potilaalle, -
että tämä on ylipainoinen. Se on ihan turhaa ahdistelua.
Kyllä tämä henkilö tietää sen ja tulee sydän pamppaillen lääkäriin, -
että taasko moititaan. Ei se kannata. En moiti.
Minun tehtäväni on auttaa, motivoida ja kertoa, mitä voisi tehdä.
Vaikuttaa nykytilanteessa siltä, -
että ylipainon taustalla ovat synnynnäiset neurobiologiset erot -
mielihalujen voimakkuudessa. Tämä on hyvä tiedostaa, -
ettei aleta syytellä ketään lihavuudesta, -
koska hänen on vaikea torjua sitä.
Hän tarvitsee neuvoja eikä syyttelyjä.
On tarkasteltu samankaltaisessa ympäristössä eläviä terveitä ihmisiä -
ja havaittu, että noin 40-70 % painonvaihteluista -
liittyy perintötekijöihin. Karkeasti voisi siis sanoa, -
että lihavuudesta noin puolet selittyy -
perityillä ominaisuuksilla ja toinen puoli ympäristöllä.
Totta kai on sanottava myös se, että ei geeneissä ole kaloreita -
eli eivät geenit ainoana lisää painoa.
Lihominen vaatii siis aina ylimääräisiä kaloreita, -
kuten myös professori Mustajoki tarkentaa.
Mitä lihavuuteen liittyvät geenialueet sitten ovat?
Niitä tunnetaan yli 250.
Monet niistä vaikuttavat hyvin paljon juuri ruokahaluun, -
siis siihen, miten vahvaa vetoa tuntee runsasenergisiin ruokiin.
Nyt päästään avainalueelle.
Miten voimakasta vetoa tunnet runsasenergisiin ruokiin?
Prof. Mustajoki lainaa transrasva- ja kolesterolitutkimuksista -
tunnettua hollantilaista emeritus- professori Martijn Katania.
Professori Katan on huomauttanut, -
että lihomista eivät aiheuta (!) rasvat, hiilihydraatit, -
proteiinit. Tämä voi olla yllätys monelle.
Lihomista sen sijaan aiheuttavat ruoat, jotka ovat maukkaita, -
houkuttavia, halpoja, helppoja valmistaa -
ja saatavilla vuorokauden ympäri.
Tässä päästään avainasiaan perinnöllisyyden lisäksi.
Jos näitä maukkaita, houkuttavia, halpoja, helppoja valmistaa -
ja saatavilla olevia ruokia syödään PALJON ja USEIN, se ratkaisee.
Ei niinkään se, syötkö rasvoja, hiilihydraatteja tai proteiineja.
Tämä on hyvin tärkeää ymmärtää.
No, se siitä ylipainosta. Haluan siis yhteenvetona todeta, -
että noin puolet johtuu perintötekijöistä, -
perimän aiheuttamasta mieltymyksestä suurenergisiin ruokiin -
ja niiden tankkaamisesta liian usein ja liian suurina määrinä.
Tähän liittyy tietysti diabeteksen välttäminen elintavoilla.
Varsinkin vanhuusiän diabetesta sairastavilla -
työmuistia tulisi tarkkailla tarkemmin.
Näin nähdään, onko taipumusta muistisairauksiin.
Sitten pään trauman välttäminen.
Jos on kaatuillut ja lyönyt päänsä useaan otteeseen -
- ikäihmisillä näitä kaatumisia tulee -
niin näiden henkilöiden työmuistia pitäisi tarkkailla tarkemmin.
Monilla ihmisillä on ns. käyntikorttipersoona -
eli he ovat ihastuttavia, ystävällisiä, hymyileviä, mukavia, -
puhuvat kauniisti ja käyttäytyvät moitteettomasti, -
mutta kun mennään työmuistin alueelle, -
niin työmuistiongelma ja alkava muistisairaus paljastuvat pian.
Se voi siis peittyä käyntikortti- persoonan taakse.
Sitten aivoverenkiertohäiriöiden välttäminen.
Se on avainasemassa, jos halutaan estää Alzheimerin tautia.
Muistutan vielä siitä, -
että joka 3. suomalainen tulee sairastumaan aivoverenkiertohäiriöön.
Tämä on iso asia.
Myös verisuonten tukkeutumisen eli ateroskleroosin ennaltaehkäisy -
elintavoilla ja lääkkeillä on tärkeää.
Lääkkeellisessä ehkäisyssä mainitsen statiinit, -
jotka ovat tavallaan hyljeksitty lääkeryhmä.
Monet kokevat saavansa statiineista lihassärkyjä -
eikä niitä voisi käyttää, muttei se niin ole.
On tosi harvinaista ja tosi poikkeuksellista, -
että niistä tulisi lihasvaiva, joka olisi vaarallinen -
tai haittaisi kohtuuttomasti. Kyllä statiinit vähentävät -
haitallisen LDL-kolesterolin määrää -
ja ovat hyvin keskeisiä verisuoni- tukosten estämisessä.
Statiineilla saadaan pidettyä verenkierto sepelvaltimoissa -
ja aivoissa kunnossa. Ei niitä kannata vieroksua puheista huolimatta.
Aivoverenkiertohäiriön saaneelle oleellista on -
(ja erityisesti, jos on saanut aivojen pieniä mikrovuotoja), -
että heidän työmuistiaan tarkkaillaan, suojellaan ja seurataan.
Sitten tämä merkillinen uusia asia A1-listalla 10 tärkeimmän joukossa:
hyperhomokysteinemian tunnistaminen verikokeella.
Jos siellä on tätä homokysteiiniaa liikaa, -
sitä hoidetaan B6- ja B12-vitamiineilla ja foolihapolla.
Näitäkin ihmisiä täytyy seurata työmuistin osalta tarkemmin.
Palaan tähän vielä myöhemmin.
Alle 65-vuotiaiden tulee välttää verenpainetautia elintavoillaan.
Siitä on saarnattu paljonkin, ja avainasemassa on suola.
Enin osa suolasta tulee leivästä.
Kaupan leipäpakkauksista tulisi katsoa vähempisuolaisia.
Sitten tämä ortostaattinen hypotensio.
Jos ikäihminen yöllä vessaan lähtiessään -
pomppaa sängystä liian nopeasti, niin verenpaine laskee liian alas.
Jos tästä kärsii, niin suositellaan tarkempaa työmuistin seurantaa.
Mitä sitten voit itse tehdä?
Kaikkea mieltä aktivoivaa toimintaa. Tästä ei voi puhua liikaa.
Esimerkiksi lukeminen. Iäkkäämmät lukevat aika paljon, -
jos silmät ovat kunnossa.
Shakin pelaaminen on aika hyvä, -
koska siinä joutuu koko ajan keksimään uusia ratkaisuja.
TV:n katsomisesta taas ei ole mitään hyötyä.
Se on passiivista tavaran työntämistä aivoihin.
Sitten pitäisi huolehtia henkisestä hyvinvoinnista.
Ne, joilla on iankaikkisuusasiat selvillä, -
ovat yleensä vähemmän masentuneita, myönteisiä -
ja tietävät, minne ovat menossa. Se tuntuu auttavan tässä paljonkin.
Masennus pitäisi hoitaa, jos mahdollista.
Masennusoireista kärsivien työmuistia tulisi seurata tarkemmin.
Estrogeenikorvaushoidon ja asetyylikoliiniesteraasin estäjien -
osalta ei suositella interventiota, sillä näyttö on liian heikkoa.
Vaihdevuosia on sanottu estrogee- neilla hoidettavaksi sairaudeksi.
Olisin tässä aika varovainen, -
koska tässä voi olla vähän kaupallisia intressejä mukana, -
ja vaihdevuodet läpikäyneillä naisilla -
estrogeenit aiheuttavat kyllä lisääntynyttä syöpäriskiä.
En olisi näistä innostunut, eikä tieteellistä näyttöä ole, -
että estrogeenikorvaushoito vähentäisi muistisairauksia.
En tiedä tällaisesta eikä tämäkään meta-analyysi sitä suositellut.
Entä ravitsemus? EPAa voisi olla hyvä käyttää.
Mikä on EPA? Se on Omega 3 -rasva- happoihin kuuluva -
monityydyttämätön rasvahappo, jota saadaan lähinnä kalasta.
Rasvaisista lajeista, kuten muikku, siika, miksei ahven, lohi, silli.
Kalaahan pitäisi syödä 2-3 kertaa viikossa.
Se on hyvin järkevä suositus, koska sieltä tulee EPAa -
eli Omega 3 -rasvahappoa. Hyvin tärkeä asia.
Sitten hyperhomokysteinemiasta enemmän.
Homokysteiini on rikkiä sisältävä aminohappo.
Aminohappo on rakennuspalikka, josta kaikki proteiinit rakentuvat.
Jos henkilöllä on liikaa homokysteiiniaa, -
hänellä voi olla B6- ja B12- vitamiinin sekä foolihapon puute.
Jos on muistihäiriö, näitä vitamiinipitoisuuksia tulisi tarkkailla.
Sitten perinnölliset rikkipitoisten aminohappojen -
aineenvaihduntahäiriöt, jotka pitäisi tutkia.
Plasman homokysteiinitasoihin vaikuttavat -
sekä perinnölliset että ravitsemukselliset tekijät.
Homokysteiinitasot siis nousevat, -
jos on liian vähän foolihappoa, B12- tai B6-vitamiinia.
Jos munuaisten toiminta on huonon- tunut, kuten vanhuksilla usein, -
niin homokysteiinia voi kertyä verenkiertoon.
Se taas lisää Alzheimerin taudin riskiä.
Sitten tietyt lääkeaineet voivat lisätä homokysteiinin kertymistä, -
mm. metotreksaatti, fenytoiini, karbamatsepiimi ja typpioksidi.
Jos on ollut haimatulehdus ja siinä korkea veren rasva-ainepitoisuus, -
(Haiman tuhoutuessa näin usein valitettavasti käy)
keltatauti eli ihon keltaisuutta, vaikea maksasairaus, -
jos on/on ollut syöpä, jonka kasvuun vaikuttavat sukupuolihormonit, -
nämä voivat vaikuttaa Alzheimerin taudin syntyyn -
hyperhomokysteinemian kautta.
Kesällä 2020 julkaistiin siis -
tämä erittäin merkittävä tutkimuskokonaisuus.
Sen johtopäätös on, että lähes 50 % Alzheimerin taudeista voisi estää.
Se on yleisin muistisairautemme.
70 % muistisairauksistamme on Alzheimeria.
Tutkijat huomauttavat, että Alzheimer-riskin tekijöitä -
on tutkittu vain aikuisilta, keski-ikäisiltä ja iäkkäiltä.
Lasten/nuorten osalta ennalta- ehkäisyn mahdollisuuksista ei ole -
tutkimustietoa saatavilla, mutta varmaan kohta tulee.
Odotan tästä erittäin isoa asiaa.
Koulutustason vaikutuksesta riskiin löytyi siis A1-tasoista näyttöä.
Myös suosituksissa yhtenä ennalta- ehkäisykeinona mainittiin -
- ja tämä on tärkeää ja mielenkiintoista -
että pitäisi hankkia mahdollisimman paljon koulutusta varhaisiässä.
Olen aika vakuuttunut siitä, että nyt kun lapset eivät enää lue, -
niin vaikutus on tuhoisa, -
koska lukeminen synnyttää neuroverkkoja.
Tieto menee puhe- ja kielikeskuksiin ym. käsiteltäväksi -
ja synnyttää verkostoitumista ja työmuistin paranemista.
Jos lapset eivät enää lue kirjoja, -
niin siitä ei hyvää seuraa.
On tärkeää motivoida lapsia lukemaan.
Ei niin, että moititte ja pakotatte, -
vaan selittäkää lapsille, miksi se on tärkeää.
Mitä aivoissa tapahtuu, kun tieto käsitellään silmänpohjassa.
Se menee näkö- ja puhekeskuksiin.
Miten se verkostoituu ja auttaa myöhemmin ammatin opiskelussa -
ja pärjäämisessä ja kuinka se todennäköisesti vahvasti estää -
muistisairauksia iäkkäämpänä. Tämä pitää motivoida -
ihan rautalangasta vääntämällä ja kertomalla, -
miksi kasvatat kirjaimellisesti pääomaasi, -
miten teet aivoillesi hyvää.
Teet itsellesi valtavan palveluksen lukemalla.
Tästä pitäisi siis puhua enemmän.
On ihan selvää, ettei lueta tarpeeksi.
Se näkyy heti tekstin tuottamisessa.
Jos pitäisi tuottaa essee, kirjoitus, gradu tai väitöskirja, -
niin se on tuskallista, koska luetun tiedon käsittelykeskukset, -
kielikeskukset surkastuvat käytön puutteessa. Aivot ovat plastiset.
Se on muovautuva supertietokone, -
joka käytettäessä paranee ja käyttämättömänä surkastuu.
Tästä pitää kerta kaikkiaan puhua enemmän -
ja motivoida lapsia positiivisesti.
Ei moittimalla kukaan tee mitään.
Jos saat hyötyä siitä, että teet jotakin, -
niin se menee sitten paremmin niin sanotusti jakeluun.
No, mitä se dementia loppujen lopuksi on?
Dementialla tarkoitetaan tilaa, -
jossa henkilön useat älylliset aivotoiminnot ovat heikentyneet -
rajoittaen hänen sosiaalista selviytymistään.
Sitä voivat aiheuttaa monet keskus- hermoston sairaudet, puutostilat, -
esim. mainitut vitamiinipuutostilat, myrkytykset tai lääkkeet.
Dementiassa ilmenevälle muistihäiriölle on ominaista -
vaikeus oppia uusia asioita -
tai palauttaa mieleen aiemmin opittua säilömuistista.
Kyllä se siellä on, mutta sitä ei saada sieltä esiin.
Kuten sanoin, muistikorttimme on rajaton.
Sinne voi rajattomasti varastoida asioita.
Ongelma on, miten ne palautetaan käyttöön.
Dementiassa palautus on vaikeaa tai mahdotonta.
Pelkkä muistihäiriö ei silti tarkoita, -
että henkilö kärsisi alkavasta dementiasta.
On ihan normaalia, että ikääntyessä kaikilta nimi-/tilamuisti huononee -
ilman varsinaista muistisairautta.
Älä hermostu, jos et nyt muista jonkun nimeä.
Ikääntyessä se on ihan normaalia.
Myös työmuisti heikentyy ikääntyessä väistämättä.
Siksi ikääntyvän on vaikeampi pitää monta asiaa yhtä aikaa mielessä.
Ikääntymisestä on kuitenkin se hyöty, -
että äly kristallisoituu eikä ole juokseva kuten nuorella.
Ikääntyneet tekevät vähemmän tyhmyyksiä, -
kun niillä on kristallisoitu äly.
Ei siis kannata pitää vanhaa hölmönä.
Vanhoissa kulttuureissa, esim. Kiinassa, vanhuksia arvostetaan -
hyvin paljon, koska tiedetään niiden olevan viisaita -
ja tekevän vähemmän tyhmyyksiä. Vanhusten halveksiminen -
esim. työelämässä ei ole viisasta. Ne ovat erittäin luotettavia -
ja tekevät vähemmän hölmöyksiä.
Eräässä pankkihuijauksessa britti- pankki menetti miljardeja puntia.
Siellä oli nuori "kukonpoika" ostamassa osakkeita, -
ja huonoista kaupoista tuli hirvittävät tappiot.
Tätä ei olisi tapahtunut vanhemmalle ja kokeneemmalle.
Se on vain yksi esimerkki siitä, -
että vanhoja ja kokeneita työntekijöitä pitää arvostaa -
eikä syrjiä, kuten jotkut yritykset näyttävät tekevän.
No, Alzheimerista puhutaan vielä lisää, koska se on yleisin.
(70 % muistisairauksista, joista puolet ilmeisesti on estettävissä)
Sille on ominaista lähimuistin heikentyminen -
ja uusien asioiden oppimisen vaikeus.
Mitä se tarkoittaa? Juuri sovittu tai puhuttu asia ei muistu mieleen.
Ei edes vihjeellä muistutettuna.
Jos laitan tietokoneen tunnussanan väärin, -
niin kertoessaan sen se antaa siitä ehkä jonkin vihjeen.
Silloin ei auta edes tämä vihje.
Äskettäin tapahtunutta vierailua tai kaupassa käyntiä ei muisteta.
Aiemmin helpot tehtävät, esim. pesukoneen käynnistys, ei onnistu.
Ominaista Alzheimerille on myös -
samojen kysymysten tai tarinoiden toistaminen. Ne viittaavat siihen.
Muistihäiriön ohella dementiassa puheen sisältö köyhtyy.
Sisällön köyhtymistä kutsutaan afasiaksi.
On vaikeaa pukea ja suorittaa motorisia liikesarjoja.
Sitä kutsutaan apraksiaksi.
On myös vaikeaa käsittää nähdyn merkitystä. Se on agnosiaa.
Sairastuneen kyky suunnitella päivittäisiä toimintoja, -
jäsentää kokonaisuuksia ja ymmärtää vertauskuvia on heikentynyt.
Hyvä tunnusmerkki on, että vaikeam- paan dementiaan liittyy usein -
erilaisia käytöshäiriöitä.
Ne voivat olla aika brutaalejakin ja shokeerata omaiset.
Tässä nähdään yhdistysten tärkeä rooli opastaa omaisia, -
että näin voi käydä. Ihminen ei siis ole ilkeä, -
vaan käytöshäiriö liittyy tautiin.
Puhun tästä kokonaisuudesta lisää. Asia on näet erittäin merkittävä -
yksilön ja kansanterveyden kannalta.
Siihen kannattaa jokaisen tutustua ja ponnistella, -
koska nykytiedon valossa on mahdollista estää sairastuminen -
Alzheimerin tautiin lähes puolessa tapauksista.
Kiitos, kun olit mukana! Palataan tähän vielä ensi jaksossa.
Tekstitys: Tuula-Riitta Virrankare