Arvoisat katsojat! Tervetuloa Herra käyttää lääkäriä -ohjelmaan!
Olen näissä jaksoissa puhunut aivoista ja aivosairauksista.
Nyt käsittelen erityisesti muistia.
Se onkin varsin laaja alue.
Voiko muistia parantaa? Kyllä, sitä voi parantaa, -
kun tietää, miten se toimii.
On hyvin tärkeää tietää muistin toiminta -
ja pohtia, mitä kaikkia osa-alueita se sisältää.
Muisti voidaan jakaa kolmeen osaan: -
aistimuistiin, työmuistiin ja pitkäkestoiseen säilömuistiin.
Aistimuisti tarkoittaa sitä tiedon tulvaa, -
joka aivoihin tulee eri puolilta kehoa joka sekunti.
Sitä tietomassaa tulee tavattoman paljon.
Kun nyt katsot kuvaruutuun (jos et ole ehtinyt nukahtaa) -
niin silmiisi tulee joka sekunti 1 000 miljoonaa fotonia, -
jotka silmänpohja esikäsittelee verkkokalvolla -
ja siirtää tiedon muihin aivojen osiin jatkokäsittelyä varten.
Kuulet, mitä puhun - toivottavasti.
Sieltä tulee lähes saman verran informaatiota.
Sitä tulee siis tavattomia määriä. Tietoa kertyy valtavasti.
Onneksi suurin osa tiedosta kuitenkin haihtuu hetkessä, -
ennen kuin ehdimme tulla todella tietoisiksi siitä.
Vain se osa tiedosta, johon kiinnitämme huomiota, -
siirtyy ns. työmuistin puolelle.
Valtavasta tietotsunamista siis valitaan osia, -
jotka jostain syystä huomioimme, ja ne siirtyvät työmuistiin.
No, mitä työmuistissa tapahtuu?
Siellä ovat ne asiat, jotka ovat juuri nyt mielessämme -
ja jotka olemme valikoineet sinne.
Työmuisti on järjestelmän erittäin tärkeä osa. Se selviää kohta.
Se on samaan aikaan myös Akilleen kantapää eli heikko kohta.
Nimittäin työmuistin kapasiteetti on yllättävän pieni, -
ja työmuistin kesto on erittäin rajallinen.
Sinne mahtuu vain muutama asia kerrallaan -
eivätkä asiat säily työmuistissa 20 sekuntia pidempään, -
ellei niitä toisteta. Jos mielestäsi koko ajan unohdat asioita, -
niin toista muutamaan kertaan asia, jota sinun pitää tehdä, -
esim. että pitää ottaa lääkkeet. Näin muistat sen.
Jos haluat jonkin asian pysyvän työmuistissa 20 sekuntia kauemmin, -
niin sinun pitää sitä toistaa.
Jos haluat varastoida tärkeän, kiinnostavan tai miellyttävän asian -
ja siirtää sen säilömuistiin, sitä pitää kerrata vielä enemmän.
Kertaamalla asiaa tietyn määrän kertoja -
se siirtyy työmuistista ns. säilömuistiin.
No, mikä se säilömuisti sitten on?
Se on pitkäkestoinen ja sekin sisältää valtavasti tietoa.
Jännittävä asia on, että sen muistikortti on rajaton.
Säilömuistin tallennuskapasiteetti on käytännössä rajaton.
Miksi näin voidaan sanoa? Nythän tiedetään, -
kuten aiemmin olen jo usein sanonut, -
että ihmisaivoissa on tavattomasti tallennuskapasiteettia.
Siellä on miljoona miljardia mikroprosessoria, laitteita, -
jotka ilmeisesti sisältävät valtavasti erityisiä molekyylejä, -
jotka tallentavat tietoa. Aivoissa on siis tallennustilaa -
ja kapasiteettia enemmän kuin kaikissa maailman tietokoneissa -
ja älylaitteissa yhteensä.
Tämä on täysin uskomatonta, mutta totta.
Ennen tämän selviämistä kymmenisen vuotta sitten -
oli sellainen myytti, että käytämme vain 10 % aivoistamme.
Ei se myöskään niin ole, vaan käytämme koko ajan -
kaikkea aivokapasiteettiamme.
Jos se kytkettäisiin pois aktiivisesta aineenvaihdunnasta, -
niin solut kuolisivat. Kyllä siis käytämme sitä koko ajan, -
vaikkei se aina siltä vaikuta.
Pitkäkestoinen säilömuisti sisältää siis valtavasti tietoa, -
ja tallennuskapasiteetti on käytännössä rajaton.
Mitään rajaa ei ole pystytty osoittamaan.
Jännittävää on, että säilömuistiin talletettu tieto ei koskaan katoa.
Nythän paljon asioita tallennetaan muistitikkuihin.
Ne ovat kuitenkin "happanevaa" tavaraa.
Ennen oli lerppuja ja korppuja ja muita tallennusvälineitä.
Olen niin iäkäs, että muistan magnetofoninauhatkin.
Ei tallennus siellä pysy rajattomia aikoja.
Vaikuttaa kuitenkin siltä, että säilömuistin tieto ei katoa -
elinaikanasi eli periaatteessa se pysyy siellä vaikka 100 vuotta.
Mutta mikä on ongelma, kun joku sanoo, ettei muista mitään?
Kyllä se tieto siellä on, mutta ongelmana on, -
että säilömuistin sisältöä ei ole helppoa palauttaa työmuistiin.
Tämä on se ydinongelma. Työmuistiin palauttaminen ei siis ole helppoa.
Ihmisaivojen kapasiteettia osoittaa merkillinen tauti Savant -
eli hyvin harvinainen tietäjä- syndrooma, oireyhtymä.
On ihmisiä, jotka pystyvät joka ikisen elämänsä päivän -
palauttamaan mieliin saman tien. Jos kysyt Savant-henkilöltä, -
joka muistaa jokaisen elämänsä päivän, mitä hän teki 13.3.1965, -
niin vastaus tulee heti. Meillä on myös henkilöitä, -
jotka pystyvät muistamaan yli 50 000 piin desimaalia.
Siis luvun, jossa on yli 50 000 numeroa oikeassa järjestyksessä.
Meillä on siis kerta kaikkiaan ihmeelliset aivot.
Niiden toiminnasta lopulta tiedetään varsin vähän, -
vaikka joskus vihjataan, että kaikki tiedettäisiin.
Voimme vain aavistaa, mitä kaikkia mahdollisuuksia aivoissa on.
Mutta muisti on siis 3-osainen. Aistimuistiin tulee valtava osa.
99 % tiedosta hylätään - enemmänkin ehkä.
Työmuistissa pyörii muutama asia aina 20 sekuntia kerrallaan.
Juuri se ratkaisee päivittäisissä toiminnoissa kaiken.
Sitten on rajattoman kapasiteetin säilömuisti.
Sieltä ei tieto myöskään katoa, mutta miten sen saisi heti esiin?
Se onkin mielenkiintoinen asia.
Ongelmakohta muistamisessa on siis 20 sekunnin työmuisti.
Sillä me teemme työtä.
Työmuistin toiminnan tarkkailu on tärkeää, -
kun katsotaan, onko kyse muistisairaudesta vai ei.
Sitä voidaan hienosti kutsua kognitiiviseksi kapasiteetiksi, -
mutta puhutaan mieluummin suomeksi työmuistista.
Työmuistia on verrattu pieneen vähän kallellaan olevaan pöytään, -
josta tavaraa putoilee koko ajan, varsinkin kun pöytä on täysi.
Työmuisti nimittäin häiriintyy heti, -
jos ympärillä on paljon ärsykkeitä, jotka varastavat huomion.
Tämänhän me tiedämme.
Näin on esim. meluisassa avokonttorissa, -
jossa keskittymistä vaativan työn tekeminen on lähes mahdotonta.
Tiedämme, että jos tekee hankalaa, keskittymistä vaativaa työtä, -
niin häiriöt ovat erittäin kiusallisia. Ajatus ja juoni katkeavat.
Keskittymistä ja huolellisuutta vaativa työ -
edellyttää todellista rauhaa.
Sitten tämä toistuva keskittymisen keskeytyminen.
Esim. jos työskennellessäsi koko ajan sähköposti kilahtelee -
ja vilkaiset sitä, niin se häiritsee kovasti työtä.
Se on tuhoisaa työmuistille!
Jos haluat keskittyä, laita sähköposti kiinni.
Mitä voimme tehdä työmuistia parantaaksemme ja auttaaksemme -
ja kehittääksemme jotain tekniikkaa, -
millä suoriudumme paremmin vaativista tehtävistä?
Työmuistin kannalta parasta on keskittyä yhteen asiaan kerrallaan.
Kyllähän sen huomaa. Joskus on vitsailtu, -
että naiset pystyvät keskittymään moneen asiaan kerrallaan, -
mutta se on huumoria. Sama se on miehillä ja naisilla.
Parempi jälki tulee, kun keskittyy yhteen asiaan kerrallaan, -
varsinkin, jos se on hyvin tärkeä ja vaatii suurta huolellisuutta.
Nyt maisemakonttorit ovat menossa vähän pois muodista ja hyvä niin, -
koska siellä myös taudit leviävät, esim. tämä korona.
Työnantajienkin olisi siis hyvä tämä huomioida.
Olisi oleellista, että työntekijä voi tehdä -
keskittymistä vaativaa työtä ilman keskeytyksiä tai häiritsemistä.
Ja kuten sanoin, sulje sähköposti.
Sen sulkeminen työn ajaksi on tärkeää.
No, lisäksi voit tukea työmuistin toimivuutta eri apuvälineillä.
Rajallista kapasiteettia vapautuu, kun laadit tehtävälistan.
Pistä työt What to do -listalle.
Käyt sen läpi eikä lista näin häiritse.
Yhden asian tehtyäsi käyt listasta katsomassa seuraavaa.
Kannattaa käyttää kalenteria. Itse käytän tavallista paperikalenteria.
No, jokainen käyttää hyväksi kokemaansa.
Ja älypuhelinmuistutuksia voi käyttää.
Muistutus jostain määräajasta esimerkiksi auttaa -
ja vapauttaa työmuistin rajallista työskentelytilaa.
Oman työmuistin tilaa ja tehoa siis voi -
ja kannattaa näin hallita ja suojella häiriöiltä.
Nämä ovat tärkeitä käytännön asioita työelämässä -
ja miksei kotona arjessa. Usein on monta rautaa tulessa.
Päivän aikana pitää tehdä useita tärkeitä tehtäviä.
Näin ne ovat paremmin hallittavissa.
No, muistisairaudethan ovat todella riesa yhteiskunnassa.
Ihan tuore tutkimus osoitti, että läntisessä elämäntyylissä -
joka 2. nainen ja joka 3. mies sairastuu muistisairauksiin, -
aivohalvaukseen tai Parkinsonin tautiin. Se lisääntyy -
enemmän kuin väestön vanheneminen edellyttäisi.
Kun väestö länsimaissa vanhenee, muistisairaudet ovat odotettavissa.
Ne kuitenkin lisääntyvät enemmän kuin ikääntyminen edellyttäisi.
Tämä on hyvin tärkeää ja on herättänyt suurta kiinnostusta.
Alzheimerin tauti on yleisin muistisairauksista.
Tuhannen taalan kysymys on, voisiko sitä itse estää mitenkään.
Ajattele, jos voisit itse estää tätä uhkaavaa muistisairautta, -
joka niin kovin suureen osaan väestöä iskee enenevässä määrin.
Tämä on kiinnostanut tutkijoita, ja tuloksia on saatu viime kuukausina.
Tämä on aivan uutta tietoa. Tämä oli julkaistu suomeksi -
itse asiassa runsas viikko sitten eli syyskuussa 2020.
Kansainvälisesti nämä tuoreet tutkimukset julkaistiin kesällä 2020.
Aivan tuoretta kiinnostavaa tietoa siis.
Suuressa systemaattisessa kirjallisuuskatsauksessa -
ja meta-analyysissa... Meta-analyysi tarkoittaa, -
että haetaan tarkkaan kaikki mahdolliset tutkimukset, -
yhdistetään ne ja analysoidaan valtavaa tutkimusaineistoa yhtaikaa.
Näin saadaan erotettua jyvät ja akanat ja nähdään, -
onko siellä jotakin. Jos katsotaan vain yhtä tutkimusta, -
niin se ei ehkä ole edes toistettavissa.
Meta-analyysissa otetaan niin paljon tehtyjä tutkimuksia kuin ikinä.
Riippumattomia tutkimuksia, -
joista ei mikään lääkefirma tms. hyödy -
eikä ole rahoittajana, vaan tehdään perustutkimuksista meta-analyysi.
Se on tehty ja se julkaistiin siis juuri.
Sieltä löydettiin 10 avaintekijää, jotka vaikuttavat Alzheimer-riskiin.
Jymyuutinen mielestäni on, että vaikuttaa siltä, -
että lähes puolet tämän tyyppisistä muistihäiriöistä -
olisi ehkäistävissä omilla toimenpiteillä. Tämä on huima asia!
Tämän meta-analyysin perusteella laadittiin 21 suosituksen lista, -
jota tutkijat pitävät maailman ensimmäisenä näyttöön perustuvana -
keinona ennaltaehkäistä Alzheimerin tautia -
eli sitä suurinta muistihäiriötautia Suomessakin.
Tämä on hyvin tärkeää asiaa, mitä nyt seuraa.
Tämä on tutkittu niin huolellisesti, että siihen voi luottaa, -
koska kyseessä on tosiaan valtavan aineiston analyysi.
A1-tason eli parhaan tason näyttöä Alzheimerin taudin ehkäisystä -
löytyi näistä 10 tekijästä.
Tähän otettiin siis 10 tärkeintä tekijää.
On niitä enemmänkin, mikä näkyy suosituksissa, -
mutta A1-tason näyttöä löytyi 10 asiasta.
Näiden perusteella laadittiin -
21 suosituksen lista.
No, mitä ne tekijät olivat? Ensimmäinen oli -
kognitiivinen, tiedon käsittelyyn (työmuistiin) liittyvä aktiivisuus.
Mitä enemmän käytät aivojasi, sen paremmat niistä tulee.
Aivot eivät kulu tai vaurioidu käyttämällä, -
vaan ne paranevat sillä. Tämä on hyvin tärkeä asia.
Työmuistin käytön aktiivisuus suojaa muistihäiriöiltä.
Toinen asia on vähän vaikea- tajuisempi: hyperhomokysteinemia.
Siihen palaan. Se on osittain perinnöllinen, osittain hankittu, -
osittain vitamiinipuutteesta johtuva aivohäiriö, -
joka voidaan hoitaa. Mitataan ainepitoisuus verestä.
Jos se on matala, annetaan tiettyjä vitamiineja ja muita ohjeita.
Siten voidaan estää Alzheimerin tautia eli hyperhomokysteinemia.
Sitten asia, jota monet eivät halua kuulla: -
myöhäiskeski-iän mahan ympärys- mitan suureneminen -
lisää muistisairautta eli kohonnut BMI.
Tästä asiasta puhun nyt erityisen paljon, -
koska se näyttää olevan oleellinen asia -
ja selittää osittain muistisairauksien lisääntymisen.
Ei niitä ollut silloin, kun oli ruoka kortilla.
Ei ollut juuri diabetestakaan tai siitä ei ollut suuria ongelmia.
Puolittain nälässä ihmiset olivat yllättävän terveitä, -
mutta nyt ei näytä tilanne Suomessa hyvältä.
Siitä hetken kuluttua lisää.
Masennus on asia, joka vaikuttaa siihen, -
että hoitamattomana se lisää muistisairauden riskiä.
Mistä se sitten johtuu?
No, masentunut ei tavallaan käytä aivoja.
Hän ei seuraa uutisia ym. Aivot eivät joudu työskentelemään.
Silloin ne tavallaan surkastuvat.
Kansantautimme hoitamaton masennuslisää muistisairauden riskiä.
Se johtuu siitä, että ei ole "käyttänyt" aivojaan.
No, sitten tietysti tämä iänikuinen stressi.
Tämän stressin kohdalla täytyy olla aika varovainen, -
koska kaikilla on stressiä aamusta iltaan. Elämä on stressaavaa.
Stressi voi olla tavallaan hyväkin asia, -
koska se pakottaa käyttämään aivoja.
Jos se pakottaa siihen, on olemassa positiivista stressiä.
Jotkut ovat työnarkomaaneja. Se on tietysti paha liiallisuuksina.
Stressi tarkoittaa tässä oikeastaan sitä, -
että tehdään esimerkiksi epäsäännöllistä työtä.
Itsekin olen sitä tehnyt vuosikymmeniä päivystäessäni, -
joskus jopa joka 3. yön. Se on stressiä.
Se johtuu siitä, että vuorokausirytmi on sekaisin.
Uni ei ole normaalia. Nythän tiedetään, kuten aiemmin totesin, -
että yöllä REM-unen aikana tapahtuu se aivojen huuhtelu.
Kahvikupillinen aivo-selkä- ydinnestettä huuhtelee aivoista -
aineenvaihdunnan tuotteet pois.
Aivoissa on 7 krt enemmän aineenvaihduntaa -
kuin muissa elimistön kudoksissa, ja se pitää yöllä huuhtoa pois.
Jos REM-uni ei toimi, niin se on varsinainen stressi.
Silloin niitä kuona-aineita kertyy, ja muistisairaus uhkaa.
Stressi voidaan tässä tulkita vähäiseksi levoksi, uneksi, -
epäsäännölliseksi rytmiksi, vuoro- työksi, yöllinen aivopesu ei toimi.
No, sitten on tietysti diabetes.
Siitä olen aiemmissa jaksoissa puhunut ja toistan vielä, -
että aikuisiän diabeteksesta jopa 30-50 % on ehkäistävissä -
omin toimenpitein.
Sitten nämä pään traumat eli päähän kohdistuneet toistuvat iskut.
No, niitä on tietysti nyrkkeilijöillä ja eräissä urheilulajeissa.
Jääkiekossa voi olla ja varsinkin jalkapallossa.
Kun palloa potkaistaan tosi kovaa, niin se tulee tosi kovaa.
Jos se osuu märkänä päähän, niin on se aikamoinen tälli.
Nämä toistuvat pään traumat voivat olla aika merkittävä tekijä tässä.
Sitten tärkeä asia eli keski-iän verenpainetauti.
Se on hunningolla. Voisin sanoa käytännön lääkärinä, -
että ajatellaan verenpaineen hoidon olevan nyt kunnossa, muttei se ole.
Verenpainetaudin diagnoosi pitäisi ensinnäkin tehdä oikein -
vuorikausimittauksella, onko verenpainetautia vai ei.
Jos on, niin hoitaa se kunnolla ja seurata sitä.
En mene siihen nyt sen enempää. Yhden asian haluan sanoa.
Useimmiten verenpainelääkkeet kannattaisi ottaa illalla, -
jos siihen ei ole mitään erityisiä esteitä, -
koska aamuyön verenpaine voi olla ongelma.
Tästä kannattaa keskustella tietysti oman lääkärin kanssa.
Sitten asian toinen puoli: ortostaattinen hypotensio.
Kun iän karttuessa pomppaat pystyyn yöllä sängystä -
mennäksesi vessaan, niin verenpaine ei ehdi aina mukaan.
Kun muutetaan asento makuulta seisomaan, -
niin verenpaine voi laskea.
Ilmiötä tutkitaan ortostaattisella mittauksella.
Mitataan verenpaine maaten ja seisten. Putoaako se?
Mitä tapahtuu pulssille? Tämä voi myös olla riskinä.
Siihen voi tietysti liittyä kaatuminen, joka pahentaa tätä vielä.
Sitten mielenkiintoinen asia, kun aina puhutaan koulutustasosta.
Tässä ei kannata ollenkaan moittia niitä, -
jotka ovat käyneet vain kansakoulun, koska ei se siitä riipu, -
vaan aivojen käytöstä. Joku kansa- koulun käynyt voi jatkuvasti tehdä -
esim. tukki- tai metsätöitä moottorisahalla.
Se on aivoille jatkuvaa pohdintaa, varovaisuutta, nerokkuutta, taitoa.
Ei tällaisessa työssä tietenkään mitään moittimista ole, -
mutta vaikuttaa siltä, että aivojen käyttö lapsena on avainroolissa.
Tästä ei ole ihan vakuuttavaa tutkimusta, -
mutta niitä on tulossa. Miten käyttää aivojaan lapsena -
näyttää olevan hyvin tärkeä asia. Tähän palaan vielä.
Suomessa kaikilla on kuitenkin tasavertaiset mahdollisuudet -
päästä eteenpäin, koska koulutus on pääosin maksutonta.
No, entä siitä painosta sitten. Ajattelin puhua siitä.
Alle 65-vuotiaiden tulisi ylläpitää tai pudottaa painoaan niin, -
että painoindeksi (BMI) on 18-25 kg -
eli paino jaettuna pituudella kerrottuna itsellään, -
siis pituuden neliöllä (kts. laskuri netistä).
Jos olet 2 m pitkä, niin sen neliö on 2 x 2 = 4.
Jos painat 100 kg, niin jaat sen 4:llä.
Painoindeksisi on 25 eli menee vielä sallittuun.
Tämä koskee siis alle 65-vuotiaita.
Yli 65-vuotiaan ei toisaalta tulisi olla alipainoinen.
Jos yli 65-vuotias laihtuu, -
niin hänen tiedollista toimintaansa -
eli työmuistia tulisi seurata tarkemmin.
Yli 65-vuotiaan tavaton laihtuminen on toinen riskialue.
Kaikkien aikuisten, erityisesti yli 65-vuotiaiden, -
tulisi liikkua säännöllisesti.
Se bodaa lihasten ja tasapainon ohella aivoja.
Jos lihakset kasvavat, niin aivot kasvavat.
Liikkuessa aivoista erittyy NGF-tekijää, -
joka lisää aivojen soluja.
Sitten tietysti tupakoinnin välttäminen ja lopettaminen, -
koska tupakka huonontaa verenkiertoa -
ja laittaa haitallisia aineita elimistöön.
Tämä painoasia on niin tavattoman tärkeä.
Miten se liittyy tähän muistisairauteen?
Jatkan siitä seuraavassa osassa.
Tämä on asia, joka voi tuhota SOTE:n, terveydenhuollon -
ja kaikki kustannukset. Jos tätä ei saada hallintaan, -
niin koronakin tulee olemaan pikku juttu paino-ongelman rinnalla.
En halua tässä ketään moittia enkä syyllistää, -
mutta tästä on tullut hyvin kiinnostavaa uutta tietoa äskettäin -
ja siihen syvennytään heti seuraavassa jaksossa.
Kiitos, kun olit mukana Herra käyttää lääkäriä -ohjelmassa!
Pidä hyvä huoli aivoistasi!
Tekstitys: Tuula-Riitta Virrankare