Hyvät katsojat! Tervetuloa Herra käyttää lääkäriä -ohjelmaan!
Tässä jaksossa käsittelen muistihäiriöitä, -
jotka tässä ikääntyvässä Suomessa ovat huimasti lisääntymässä -
väestön vanhenemisen takia, mutta ilmeisesti muutenkin.
Suomihan on EU:n voimakkaimmin vanhenevia yhteiskuntia.
Se ei ole sinänsä paha, koska ikäihmiset ovat suuri voimavara.
He ovat merkittäviä kuluttajia ja pitävät monia asioita pystyssä.
Heitä ei siis mitenkään tule väheksyä eikä vainota, -
mutta pitää ottaa huomioon muistisairauksien lisääntyminen -
ja pystyä vastaamaan siihen haasteeseen.
Jossakin vaiheessa tarvitaan ympärivuorokautista hoitoa -
ja siihen on tärkeää varautua.
Lääkärin ja yleislääkärin kannalta tässä on äärimmäisen tärkeää, -
että hoitoa tärkeämpi asia on sairauksien ja tautien ennaltaehkäisy.
Koko terveyskeskusjärjestelmä perustui siihen, -
että ennaltaehkäistäisiin kansantauteja. Se oli hyvä asia.
Jos se menee täysin markkinavetoiseksi, -
- toivottavasti ei - niin silloin hoidetaan vain sairauksia, -
mutta ennaltaehkäisy jää, ja se on sitten katastrofi.
Ajattele, että melkein puolet dementioista olisi ehkäistävissä.
Tämä on todella merkittävä tieto. Tätä on jokaisen syytä miettiä, -
että kun dementia on niin yleistä, niin puolet siitä olisi ehkäistävissä.
Haluanko minä itse tehdä jotain ennaltaehkäistäkseni sen, -
että minuun iskee dementia tai myöhentääkseni sitä asiaa?
Ei tämä ole vaikeaa ollenkaan, -
koska dementialle altistavat samat terveyserot, -
jotka ovat lukuisten muiden sairauksien takana.
Tämä on oikeastaan aika helppoa, järkeenkäypää ja yksinkertaista.
Ajattele, siis melkein puolet dementioista -
olisi todellakin ehkäistävissä, -
jos 12 riskitekijää saataisiin nykyistä paremmin hoidettua!
Tämä merkittävä tutkimus julkaistiin äskettäin Lancet-tiedelehdessä
Se on johtava lääkäreiden ammattilehti.
Osa riskitekijöistä liittyy elintapoihin.
Mukana on myös seikkoja, joiden korjaaminen edellyttää -
laajempia yhteiskunnallisia muutoksia.
Keskeisimmät dementialle altistavat riskitekijät ovat -
alhainen koulutustaso, erittäin tärkeänä asiana korkea verenpaine, -
tupakointi, myöhemmän iän kuulo- vammat (ei synnynnäisesti kuuro), -
vaan varttuneen iän kuulovammahaitta, -
joka tulee tottumatta yllätyksenä.
Vyötärölihavuus on ehkä merkittävin asia tässä.
Me kärsimme Suomessakin mahtavasta lihavuusepidemiasta.
Täällä on kohta puolet aikuisista ylipainoisia, -
ja 20-25 % lapsistakin. Ei liikuta ja syödään liikaa.
Yllättävää on, että muista tekijöistä riippumatta -
vyötärölihavuus eli mahan ympärysmitta tuntuisi olevan -
aika keskeinen tekijä dementiassa.
Masennus, vähäinen liikunta, diabetes -
ja sosiaalinen eristäytyminen lisäävät dementiariskiä.
Tietysti alkoholin käyttö on tärkeä, -
koska Suomessa näitä suurkuluttajia on lähes miljoona.
Heistä puolet saa alkoholidementian eli 500 000 potilasta on siellä tulossa.
Tämä suurkulutus on tavallaan verraten tuore ilmiö.
Vielä 60-luvulla alkoholinkulutus/ aikuinen oli 1,5 litraa/vuosi -
ja nyt se on 12 litraa absoluuttista alkoholia/vuosi.
Onhan se 10-kertainen nousu, ja näkyy alkoholidementiassa.
Ihmettelen vaan, kuka nekin hoitaa. No, aika näyttää.
Aivovammat altistavat dementialle.
Tässä tulee mieleen nyrkkeily, mutta on toinenkin laji -
eli yllättäen jalkapallo. Jos märkä pallo tulee todella kovaa päähän -
ja se pusketaan siitä maaliin, niin on se aikamoinen tälli.
Se on kyllä riskitekijä.
Sitten ilman saasteet. Suomessa tämä ei ole niin iso asia, -
mutta ne lisäävät dementiariskiä huomattavasti.
Aiemmassa opetusohjelmassa keuhkoista olen todennut, -
että vedettäessä keuhkorakkuloihin ilmaa -
veren ja ilman välillä on mitättömän ohut kalvo.
Keuhkorakkulaan hengitetty mönjä painuu suoraan vereen nopeammin -
kuin pistettäessä neulalla suoneen.
Ilmansaasteet altistavat siis dementioille.
Yleisesti ottaen riskitekijät ovat aika lailla samat -
kuin lukuisten muidenkin sairauksien ja terveyserojen taustalla.
Näitten dementiavaikutus on se merkittävä uusi löydös, -
joka kannattaa noteerata.
No, yleisin muistihäiriötauti on tietysti Alzheimerin tauti.
Suomessa arvioidaan tällä hetkellä olevan muistisairaita n. 190 000.
Muistisairauteen sairastuu joka vuosi 14 000-15 000 henkilöä.
Se on iso määrä.
Dementia tarkoittaa sitä, että useat älylliset toiminnot -
ja aivotoiminnot ovat heikentyneet niin, -
että rajoittavat potilaan sosiaalista selviytymistä.
Alzheimerin osuus näistä on noin 70 %.
Palaan vielä vyötärölihavuuteen, -
koska se kerta kaikkiaan räjähtää käsiin.
Sille pitäisi tehdä jotakin.
Elintapoihin liittyvien tekijöiden yhteyttä dementiaan on tutkittu.
Mitä ohuempi vyötärö on, -
niin sen pienempi riski. Tämä on aika yksinkertaista.
Keski-iässä lihavat sairastuvat dementiaan -
noin 30 % todennäköisemmin. Tämä on iso juttu.
Keski-iän lihavuus lisää dementiariskiä noin kolmanneksella -
normaali panoisiin verrattuna seuraavan 15 vuoden aikana.
Naisilla erityisesti vyötärölihavuus on dementian riskitekijä.
Tämä on yllättävä tulos.
Riski näet havaittiin riippumatta osallistujien iästä, -
perinnöllisestä alttiudesta, koulutustasosta, tupakoinnista, -
fyysisestä aktiivisuudesta, verenpaineesta tai diabeteksesta.
Vyötärölihavuuden rooli kannattaa nyt hyvin tarkasti tässä noteerata.
Dementiariskit voivat johtua suoraan lihavuudesta -
tai siihen yleensä liittyvästä hiljaisesta tulehdustilasta.
Vyötärölihavuuteen ja ylipainoon liittyy tulehdustila.
Taustalla voi olla myös muita lihavuuteen liittyviä riskitekijöitä.
Mitä tämä tulehdustila tarkoittaa?
Verestä voidaan mitata ns. herkkä CRP. Se on tulehdusmittari.
CRP:tä erittyy valtimoiden sisäseiniltä, -
joissa on jatkuva lievä tulehdus. Se on aika hyvä riskinarviomittari.
No, mitä sitten voisi tehdä?
Ns. värikäs ruokavalio voi säästää dementialta.
Tämä on tätä samaa saarnaa, mitä aina kuulee joka puolelta, -
mutta se pitäisi ottaa käyttöön. Terveyssaarnaan ehkä kyllästytään.
Sitä pidetään terveysterrorina. Silti se toimii!
Pitää alkaa noudattaa sitä eikä vain nyökkäillä: juu juu.
"Asia on varmaan hyvä, muttei minun tarvitse sitä tehdä."
Kaikkien pitää tämä toteuttaa.
Tuore tutkimus dementiaan liittyen osoittaa siis, -
että paljon kasviksia, hedelmiä ja marjoja läpi elämänsä syövät -
voivat säästyä dementialta muita todennäköisemmin.
Äskettäin Lancet-lehdessä julkaistu tutkimus vahvistaa -
aiempia tuloksia, joiden mukaan runsasflavonoidinen ruokavalio -
voi ehkäistä Alzheimerin tautia ja dementiaa.
Mistä niitä flavonoideja saa?
Niitä on runsaasti mm. sitrus- hedelmissä, monissa marjoissa, -
omenoissa ja monissa vihanneksissa.
Niiden dementialta suojaavasta vaikutuksesta on saatu viitteitä -
aiemminkin, mutta nämä on vahvistettu uusissa tutkimuksissa.
Puhuin aiemmin suolistosairauksista, uudesta kansantaudistamme.
Erilaiset suolistosairaudet lisääntyvät räjähdysmäisesti Suomessa.
Kuten aiemmin mainittiin, pääsyynä on kuidun väheneminen 50 %:lla -
ja muitakin syitä on.
Tulehduksellisia suolistosairauksia potevilla on -
suurempi riski sairastua dementiaan.
Tässäkin on taas se tulehdus mukana.
Mitä ne tulehdukselliset suolistosairaudet ovat?
Mm. Crohnin tauti ja haavainen paksusuolen tulehdus.
Nämä ovat molemmat lisääntyneet voimakkaasti.
Tämä on suuri ongelma nyt ja jatkossa näyttää pahenevan.
Tämän uuden tutkimuksen mukaan seurannan aikana -
5,5 % tällaista suolistosairautta potevista sairastui dementiaan.
Verrokkiryhmästä vain 1,5 % sairastui dementiaan. Ero on aika iso.
No, tutkimuksesta ei tarkasti selviä, -
mistä suolistosairauksien ja dementian yhteys tarkalleen johtuu.
Yhdeksi syyksi kuitenkin arvellaan sitä kroonista tulehdustilaa, -
joka näihin liittyy.
No, tarkastellaan seuraavaksi tarkemmin Alzheimerin tautia.
Se on aivoja rappeuttava etenevä muistisairaus.
Se yleistyy voimakkaasti iän myötä.
Alle 65-vuotiailla tauti on harvinainen, -
mutta yli 85-vuotiailla sitä esiintyy jopa 15-20 %:lla.
Alzheimerin tauti on yleisin dementiaa -
eli laajaa henkisten kykyjen heikentymistä aiheuttava sairaus.
Kaikista dementiasta kärsivistä noin 70 %:lla on Alzheimerin tauti.
Se voi siis olla yhdessä muiden aivosairauksien kanssa, -
esimerkiksi aivoverenkierto- häiriöiden kanssa.
Tämmöisiä yhdistettyjä muotoja on.
No, perimmäistä syytä Alzheimerin tautiin ei tiedetä.
Aivoissa tapahtuu tiettyjä mikroskooppisia muutoksia.
Niihin kertyy mm. amyloidia, -
jotka vaurioittavat hermoratoja ja aivosoluja -
heikentäen muistia ja tiedonkäsittelyä. Muistutan mieliin, -
kun 7 vuotta sitten löydettiin aivoista viemäriverkosto, -
joka huuhtelee sieltä kuona-aineet pois joka yö.
Jos niitä sinne kertyy (amyloideja ym.), niin tässä linkki siihen, -
että jos aivojen yöllinen pesu tai huuhtelu ei toimi kunnolla -
(siitä tarkemmin jo aiemmin), niin Alzheimerin riski varmaan tulee.
Aivoihin kertyvä amyloidi vaurioittaa -
hermoratoja ja aivosoluja ja näin heikentää muistia -
ja aivoissa tapahtuvaa tiedon- käsittelyä.
Alzheimerin vaurio alkaa aivojen ohimolohkojen sisäosista -
ja leviää vuosien mittaan laajemmin aivokuorelle. Sairaus siis etenee.
Suurin osa Alzheimer-tapauksista eivät ole perinnöllisiä.
Jos tautia on ollut suvussa, ei se tarkoita, että sinä sen saisit.
Nyt kun tiedetään, että tietyt toimet jarruttavat/estävät dementiaa, -
niitä kannattaa erityisesti käyttää.
Vaikka Alzheimerin taudin varsinaista syytä ei tiedetä, -
tunnetaan mainittuja riskitekijöitä, -
jotka lisäävät sairastumistodennäköisyyttä.
Jossain mielessä se on elintavoilla hankittu sairaus.
Naisilla sairaus näyttäisi olevan hieman miehiä yleisempää.
Tässä taas ilmenee naisten vyötärö- lihavuuden merkittävä vaara.
Yleisempää se on myös, jos suvussa on muita tätä tautia sairastavia.
Monet elintapoihin liittyvät tekijät siis lisäävät tautiriskiä, -
kuten edellä jo todettiin. Alleviivaan siis ehkäisyn tärkeyttä.
Toistan harkitusti, -
että jopa puolet dementioista olisi siis elintavoilla ehkäistävissä -
eli siihen voi halutessaan itse vaikuttaa.
Sitten on tietysti hyvin harvinaisia Alzheimeria aiheuttavia -
tunnettuja geenimuutoksia, geenimutaatioita, -
mutta näiden osuus kaikista tapauksista on aika mitätön -
eli selvästi alle 1 %:n.
Lisäksi on eräitä perimään eli geeneihin liittyviä riskitekijöitä, -
jotka lisäävät todennäköisyysriskiä sairastua Alzheimerin tautiin, -
mutteivät varsinaisesti aiheuta sitä. Maaperä voi olla otollinen -
tiettyyn tautiin sairastumiseen, mutta et silti saa sitä, -
ellet elintavoillasi myötävaikuta riskin toteutumiseen.
Näissä on aina monia tekijöitä yhteistoiminnassa, -
jotta geeneihin kirjoitettu riski toteutuu.
No, mitä oireita Alzheimerin taudissa on?
Sen ensimmäinen ja merkittävin oire on muistin heikentyminen.
Erityisesti lähimuisti ja uuden oppiminen vaikeutuvat.
Sairastuneen on vaikea painaa mieleen vast'ikään tapahtuneita -
ja puhuttuja asioita tai oppia esim. uuden kodinkoneen käyttöä.
Siksi tuttu turvallinen ympäristö, samat kalusteet, -
sama huonejärjestys ja kaikki rutiinit ovat aika tärkeitä.
Tauti voi vaikeutua nopeasti, jos muutetaan erilaiseen ympäristöön.
Vanhat taidot säilyvät selvästi pitempään, ja rutiinit auttavat.
Sairauden edetessä heikentyvät myös kielelliset toiminnot.
Ilmaantuu sanojen etsimistä ja puheen ymmärtämisvaikeutta.
Näönvarainen hahmotus eli ihmisten tai esineiden tunnistus -
tai ympäristössä liikkuminen vaikeutuvat.
Oirekuvaan kuuluu myös toiminnan ohjauksen heikentyminen.
Se ilmenee organisointikyvyn heikentymisenä -
sekä toiminnan suunnittelun alka- misen ja toteuttamisen vaikeutena.
Ensimmäiset oireet ovat lieviä -
ja muistuttavat normaalia hajamielisyyttä.
Sairauden edetessä monimutkaiset toiminnot vaikeutuvat, -
kuten matkustaminen vieraalle paikkakunnalle -
tai monimutkaisten raha-asioiden järjesteleminen.
Myöhemmin heikentyvät myös käytän- nön toimet, kuten ostosten teko, -
ruoanlaitto ja päivittäisten raha- asioiden hoito.
Lopulta taudin edetessä heikentyvät myös päivittäiset perustoiminnot, -
kuten pukeminen, peseytyminen, tarpeilla käyminen -
ja aivan loppuvaiheessa myös kävely ja puhekyky.
Sairauden kesto ensimmäisestä oireesta kuolemaan -
on yleensä yli 10 vuotta.
Tässä on ilmiö, -
joka tiheästi asutuissa maissa herättää suurta huolta.
Olen seurannut Hollannin tilannetta monta vuotta.
Siellä eutanasia voimakkaasti ja vauhdilla lisääntyy.
Muistihäiriöisten hoito eutanasialla enenee, -
ja näin ehkä meilläkin, jos ne hankkeet taas käynnistyvät.
Ruotsissa on nyt menossa kova aalto eutanasian laillistamiseksi.
Nämä tulevat aina joidenkin vuosien välein myös Suomeen.
Kun muistihäiriöiden määrä lisääntyy, -
niin ehkä niiden eutanasia lisääntyy. Siinähän ei voi puhua -
harkitusta kuoleman pyynnöstä, -
vaan siinä eliminoidaan tiettyä väestöryhmää, -
joka tulee kalliiksi. Hoito 10 v. suljetussa yksikössä -
ei ole ihan ilmaista. Houkutus siihen, -
että eutanasiaa sovellettaisiin lisääntyviin muistihäiriöisiin, -
on ilmeinen tulevaisuudessa.
Useimmilla sairastuneilla on jossain sairauden vaiheessa -
myös psyykkisiä oireita ja käytösoireita.
Käytösoireet ovat aika tavallisia ja joskus rajujakin.
Tulee nyrkkiä ja raivonpuuskia, -
ja käytös voi muuttua hyvinkin aggressiiviseksi.
Silloin ei tietenkään pidä lyödä takaisin, vaan ymmärtää, -
että se on osa sairautta. Siksi on niin tärkeää -
omaisten/läheisten ottaa yhteyttä yhdistyksiin, -
joista saa opetusta ja neuvontaa asioiden hoidossa/suhtautumisessa.
Ymmärtää, että ilkeä käytös kuuluu sairauteen.
Myös masennus ja ahdistuneisuus ovat yleisiä, -
mutta joskus ilmenee vaikeaa levottomuutta ja harhaluuloisuuttakin.
Vainoharhaisuus eli paranoia voi olla jopa ensimmäisiä oireita.
Usein ikäihmisillä on sitä, -
että joku kävi yöllä ja varasti jotain tai vei tämän.
Tämmöinen vainoharhaisuus on yllättävän yleistä -
ja voi olla ensioire alkavasta Alzheimerin taudista.
Ne on kaikki hyvä noteerata ja ymmärtää.
Näitten tautien lisääntyessä on ihmisten tärkeää ymmärtää, -
missä mennään. No, miten Alzheimerin taudin hoito?
Taudin oireita voidaan toki lievittää lääkkeillä.
Lääkkeet lisäävät keskittymiskykyä, kohentavat toimintakykyä -
ja vähentävät psyykkisiä ja käytösoireita.
Ne eivät pysäytä sairauden etenemistä, mutta hidastavat sitä.
Ympärivuorokautiseen hoitoon siirtyminen voi niiden ansiosta -
viivästyä noin vuodella.
Lääkkeenä käytetään asetyylikoliini-välittäjäaineen -
hajoamista estäviä valmisteita, kuten donepetsiiliä, -
galantamiinia tai rivastigmiiniä. Nämä ovat ns. AKE-lääkkeitä -
eli asetyylikoliini-esteraasi- entsyymin estäjiä.
Myös glutamaatti-välittäjäaineeseen vaikuttavaa memantiinia käytetään.
Sitten muistutan vielä yhteiskunnan tukipalveluista.
Ne ovat todella tärkeitä.
Muistutukseksi vielä jo puhumastani ehkäisystä: -
Tämä on sitä uutta, erittäin tärkeää asiaa.
Muistutan siis, että Alzheimeriin sairastumisriskiä lisäävät -
koulutuksen puute, mutta toisaalta aktiivisuus ja aivojen käyttö -
näyttäisivät vähentävän riskiä. Sen voi aloittaa eläkkeelle mennessä.
Jos elämässä on ollut vakavia masennustiloja, -
niin on kasvanut todennäköisyys sairastua vanhemmiten Alzheimeriin.
Masennus on aika yleinen kansantauti.
Sen hoitaminen on tietysti tärkeää ehkäisyssä.
Uusimmat tutkimustulokset yhdistävät myös sydän- ja verisuonitaudit -
ja elintavat lisääntyneeseen Alzheimerin taudin riskiin.
Alleviivaan kunnollista verenpainehoitoa.
Keski-iän kohonnut verenpaine, diabetes ja korkea kolesteroli -
lisäävät Alzheimerin todennäköisyyttä, -
kuin myös ylipaino ja liikunnan puute, jotka jo mainittiin.
Taudin ennaltaehkäisemiseksi on viitteitä siitä, -
että tietyt kolesterolilääkkeet, statiinit, voivat alentaa riskiä.
Monet vieroksuvat statiineja, koska kokevat niistä lihaskipuja tms.
Kyllä se silti niin on, -
että ilmeisesti statiinit alentavat sairastumisriskiä.
Sitten runsas alkoholin käyttö lisää riskiä huomattavasti.
Varoitus: alkoholin suurkuluttajista joka 2. dementoituu.
Yli 65-70-vuotias ei missään tapauksessa saisi nauttia -
enempää kuin 1 alkoholiannoksen/vrk.
Jos on nuorena viettänyt railakkaita juhlia -
ja juonut 6-8 annosta, niin se ei käy 70-vuotiaalle, -
koska siitä ei selviä.
Sitten vielä pitkäaikainen tupakointi lisää riskiä -
sairastua muistihäiriöihin ja Alzheimerin tautiin.
Sieltä menee tuhansia tupakan haitta-aineita -
suoraan keuhkorakkulasta verenkiertoon yhtä nopeasti -
kuin pistettäisiin suoraan suoneen.
Kuona-aineet kertyvät aivoihin -
eikä huuhteluviemärijärjestelmä yöllä niistä selviä.
On siis aivan ymmärrettävää ja loogista, -
että ilmansaasteet ja tupakansavu lisäävät aivojen tukkeutumisriskiä.
Sitä on turha yrittää kiistää.
Aivan uusimmasta tiedosta (julkaistiin 12.9.2020) -
puhun seuraavassa jaksossa.
Lääketieteessä tapahtuu koko ajan. Uutta tietoa saadaan.
Suuressa systemaattisessa kirjallisuuskatsauksessa -
ja ns. meta-analyysissä (isosta määrästä tutkimuksia -
katsottiin yhteinen viesti), löydettiin 10 avaintekijää, -
jotka vaikuttavat Alzheimerin taudin riskiin.
Näiden perusteella on tehty 21 suosituksen lista, -
johon isketään kiinni ensi jaksossa.
Nyt on siis tarjolla aivan tuoretta tärkeää tutkimustietoa siitä, -
miten Alzheimerin taudin riskiä voi vähentää -
ja estää jopa puolet sairastumisista.
Kiitos, kun olit mukana Herra käyttää lääkäriä -ohjelmassa!
Pidä hyvä huoli aivoistasi. Pallo on sinulla.
Paljon on kiinni siitä, mitä itse teet.
Tekstitys: Tuula-Riitta Virrankare