Tervetuloa Herra käyttää lääkäriä -ohjelmaan!
Olen Pekka Reinikainen ja toiminut 40 vuotta yleislääkärinä.
Näissä jaksoissa olen puhunut keuhkosairauksista, -
jotka muodostavat Suomessakin -
jopa 20 % kaikista terveydenhuollon kustannuksista.
Asialla on siis valtava merkitys.
Tässä jaksossa puhun keuhkoahtaumataudista.
Sitä sairastaa noin 3-4 % suomalaisista -
eli varovasti arvioiden 200 000 ihmistä, -
joten kyseessä on todella merkittävä kansantauti.
Mistä voin tietää, onko minulla keuhkoahtaumatauti?
Tavallisimpia oireita on ns. tupakkayskä.
Joskus sanottiin, että tämä on vaan tupakkayskää, ei kummempaa.
Tupakkayskä on sairauden merkki. Ei sitä voi kevyesti ohittaa.
Yleensä terveen ihmisen ei muutenkaan kuulu yskiä.
Näissä jaksoissa selviää, mitä yskän takana voi olla.
Yskä on vain oire ja sieltä voi löytyä satoja erilaisia syitä.
Tavallisimpia ovat tietysti keuhkoahtaumatauti ja astma, -
johon sitten myöhemmin mennään.
Keuhkoahtaumataudin oireista tavallisin on todellakin -
lisääntynyt limaneritys. Keuhkoputket ovat ärtyneet.
Ne erittävät limaa eikä lakaisu- järjestelmä kunnolla toimi.
Ne ovat aika herkät ja elimistö aistii liman - ja hyvä niin, -
koska se pitää sieltä yskiä pois.
Toinen oire, joka voi kehittyä ilman ns. tupakkayskää, -
on yksinkertaisesti hengenahdistus.
Sehän voi olla monen muunkin sairauden oire.
Tässä tapauksessa hengenahdistus ilmenee yleensä aluksi -
vain kovassa rasituksessa, sitten ylämäkeä kävellessä, -
sitten hengitystietulehduksessa eli flunssassa.
Flunssat ovat tavallista ankarampia eli jotakin muutosta on.
Muutenkin flunssaan ehkä liittyvä hengenahdistus pahenee pikkuhiljaa.
Keuhkoahtaumatautia ei todeta yksin potilaan kertomuksesta ja oireista.
Diagnoosi tehdään spirometrialla eli keuhkojen toimintakokeella.
Tavallisin tähän liittyvä toimintakoe on spirometria, -
jossa mitataan keuhkojen tilavuuksia, ilman virtausta keuhkoissa -
ja lääkevastetta. Katsotaan, muuttuuko tilanne jotenkin, -
kun annetaan lääkettä. Tietysti aina, kun on yskää, -
pitää muistaa nämä muut sairaudet.
Otetaan keuhkoröntgenkuva, -
ettei siellä vaan ole alkavaa keuhkosyöpää, muuta reaktiota, -
keuhkokuumetta tai esim. tuberkuloosia.
Se on Suomessa harvinainen, mutta maailmalla yleistyy hurjaa vauhtia.
Naapurimaissa Venäjällä ja Virossakin on aika paljon tuberkuloosia.
Maahanmuuttajien mukana sitä tulee aika paljon. Pitää olla valppaana.
Korostan sitä, että tuberkuloosi on salakavala pommi, -
johon aikanaan kuoltiin. Keski-ikäisiä kuoli paljonkin.
Se pitää enenevässä määrin nykyään pitää mielessä.
On merkille pantavaa, että Maailman terveysjärjestö WHO -
on luokitellut tuberkuloosin tämän vuosisadan -
merkittävimpiin terveysriskeihin. Sen on oltava siellä takaraivossa.
Röntgenin lisäksi otetaan myös verikokeita.
Keuhkoröntgenhän ei anna isoa säteilyä.
Vielä 50-60 -luvulla Suomessa oli pakollisia pienoisröntgeneitä.
Väestöä seulottiin määräajoin tuberkuloosin takia.
Pienoisröntgenissä nimestään huolimatta säteilyrasitus oli isompi.
Keuhkoröntgen (thorax) ei kovin iso säteilyriski ole.
Se kannattaa helposti ottaa, jos on pitkään selittämätöntä yskää.
Keuhkoröntgenin säteily on suunnilleen sama, -
kuin jos lentäisi Helsingistä New Yorkiin.
Yläilmakehän kosminen säteily antaa ihan saman säteilyrasituksen -
kuin yksi keuhkokuva eli ei se niin hirveää ole.
Tietysti lentohenkilökunnalle, joka jatkuvasti käy yläilmoissa, -
se on sama kuin joka lennolla otettaisiin yksi röntgen.
Heille sillä kyllä on merkitystä.
Kun keuhkoahtauma on spirometrialla todettu -
ja röntgenillä ja laboratorio- kokeilla suljettu muut syyt pois, -
miten sitä voi sitten itse hoitaa? Nykyäänhän on muotia itsehoito.
Kohta terveysasemillakin neuvotaan potilasta tekemään kaiken itse.
Verensokerit ja verenpaineet mitataan itse, -
samoin keuhkofunktio itse puhallusmittarilla -
ja silmänpaineetkin pian saatavissa olevilla mittareilla.
Menemme tee-se-itse -kulttuuriin, mikä ei ehkä ole kovin toivottavaa.
Kyllä sitä ammattihenkilön apua aika usein tarvitaan.
Tupakoinnin lopettaminen on siis tässä A ja O, totta kai.
Se on sanomattakin selvää, koska 9 tapausta 10:stä johtuu tupakasta.
Tupakointi kannattaa aina lopettaa. Koskaan ei ole liian myöhäistä.
Tupakoinnin lopettaminen aina parantaa tilannetta huomattavastikin.
Lopettaminen vaikuttaa siis hyvin merkittävästi -
tämän sairauden ennusteeseen ja kulkuun.
Kun keuhkoahtaumatauti hiljalleen etenee, -
niin syntyneet rakennemuutokset (keuhkoputkien paksuuntuminen, -
ja rakkuloiden tuhoutuminen) eivät tietenkään palaudu.
Krooninen tulehdus tietty lievittyy ilman vellovaa limaa, -
johon kaikki ilman epäpuhtaudet, saasteet ja bakteerit jäävät.
Kyllä taudin eteneminen ratkaisevasti lopettamisesta muuttuu.
Myös "talonmiehet", törkyä keuhkoputkista lakaisevat harjasolut -
elpyvät ja virkistyvät. Samoin valkosolujen toiminta, -
joka poimii bakteereita ja muita saasteita pois keuhkoista.
Sitten liikunta, josta aina mielelläni puhun, -
kun olen ollut 14 vuotta kuntoutuslääkärinä.
Liikuntahan on avain kaikkeen, ja sitä usein laiminlyödään.
Sanotaan, että "kyllä mä liikun". Jos siitä pidetään päiväkirjaa, -
niin käy karmea totuus ilmi, että liikuntaa tulee ihan liian vähän.
Hengenahdistukseen yllättävästi auttaa liikunta.
Jos siis liikkuessa henkeä ahdistaa, ei pidä lopettaa liikuntaa, -
vaan silloin pitää lisätä liikuntaa.
On hyvä muistaa, että liikunta on yleislääke, -
joka auttaa melkein kaikkeen sairauteen.
Säännöllinen liikunta lievittää keuhkoahtaumataudin oireita -
hengästymisestä huolimatta. Älä siitä välitä, vaan hengästy vaan.
Liikuntahan on bodausta ja bodaa hengityslihaksia, -
palleaa ja muita apulihaksia voimakkaasti hengitettäessä.
Liikunta jännästi helpottaa liman irtoamista.
Jos liikut, lima irtoaa, ja näin hengitystoiminta tehostuu.
Pienissä keuhkoputkissa voi olla limatulppia -
eikä rakkuloihin pääse lainkaan ilmaa.
Kun tulpat irtoavat, niin jopas helpotti! Oli mukavampi hengittää.
Jos on huomattavaa ylipainoa, -
niin laihduttaminen vähentää hengenahdistusta. Ihan selvä juttu.
Äärettömän tärkeä ja laiminlyöty asia on pullopuhallus, -
millä limaisuutta voi vähentää. Se on todella tärkeä ja merkittävä.
Siten sinne saadaan vastapaine, joka avaa tukkoisia putkia, -
etenkin keuhkojen yläosassa niillä, jotka eivät liiku.
Keuhkojen yläosa saa uuden elämän. Vastapaine puhaltaa ne auki.
Se jopa työntää ilmaa keuhkoputken tukkivan propun ohi -
sinne rakkulaan, joka supistuu ja hernepyssyn tavoin -
ampuu ulos limatulpan. Se on hämmästyttävän tehokasta.
Otetaan 1-1,5 litran pullo.
Pannaan sinne noin 15 cm vettä. Tässä on ehkä vähän ylikin.
Tämä on erinomainen, aivan loistava hoitokeino, -
joka maksaa vain tämän letkun hinnan.
Muutamalla eurolla saa tämmöisen noin 60 cm pitkän letkun, -
jonka läpimitta on 4-5 mm. Näitä saa muoviliikkeistä.
Ensin tosiaan vesi sinne -
ja sitten letku tästä pohjaan asti.
Sitten vedetään keuhkot täyteen rauhallisesti.
Sitten puhalletaan näin pikkuhiljaa.
(pulputusta)
Noin. Rauhassa puhalletaan, ei tarvitse ihan tyhjäksikään puhaltaa.
Pullo voi olla sylissä ja näin tehdään.
Siitä tosiaan syntyy vastapaine, joka avaa keuhkojen "lyttyjä" -
ja putkia, ilmastoi ne ja poistaa sieltä kätevästi limaa.
Tämä on aivan loistava juttu.
Puhalluksen jälkeen voi yskiä näin limaa pois, -
joko sylkäistä pois tai nielaista se.
Tämä on ns. pullopuhallus tai vastapainepuhallus.
Menetelmällä tosiaan tehostetaan -
keuhkojen yläosan rakkuloiden ja putkien tuulettumista.
Siellä pitkäänkin tukossa olleet putket yllättäen avautuvat, -
ja homma alkaa toimia. Ilma kulkee ja hapetus toimii paremmin.
Tämä on todella hyvä konsti, ja sitä kannattaisi harrastaa, -
jos tulee ylimääräistä limaa tai epäillään keuhkoahtaumatautia.
Ei siitä ole haittaa. Kuka vaan vähän liikkuva voi puhallella, -
saa tuuletettua keuhkoja ja limaa pois - varsinkin kaupungissa.
Kun letkun kautta siis puhalletaan pullossa olevaan veteen, -
syntyy vastapaine, kun se siellä kuplii. Se avaa ne tiehyet.
Tiehyen laajetessa ilmaa pujahtaa kiertoteitä tulpan ohi -
taakse lytyssä olevaan keuhko- rakkulaan.
Hengityksessä se hernepyssyn tavoin ampuu tulpan pois tukkimasta.
Välineet ovat yksinkertaiset: 1-1,5 l:n pullo (10-15 cm vettä) -
ja 60-80 cm:n mittainen taipuisa muoviletku (läpimitta 6-10 mm).
Jos on käytössä avaava lääke, -
(Keuhkoahtaumataudissa käytetään joko lyhyt- tai pitkävaikutteisia -
avaavia lääkkeitä.), ota se sumuttimella tai muuten -
noin 15 min. ennen puhaltelua.
Se tehostaa pullopuhalluksen vaikutusta.
Se on tehokkaampaa, kun sitä edeltää avaava lääke n. 15 min. ennen.
Rento asento, pullo pöydällä tai sylissä.
Keuhkot vedetään rauhallisesti (suosittelen nenän kautta) täyteen.
Miksi nenän kautta? Siksi, että aiemminkin olen sanonut, -
että nenä on Jumalan suunnittelema filtteri, -
joka esilämmittää, kosteuttaa hengitysilman.
Nenässä on hienot kuorikot, "turbosiivekkeet", -
jotka saavat sisäänhengitysilman pyörteiseksi.
Pyörteet heittävät ilman epäpuhtaudet nenän limakalvolle.
Siksi nenässä on nuhaa ja limaa. Töryt paiskataan limakalvolle -
ja niistetään tai vedetään nenästä henkeen niin kuin pikkupojat.
Ne muuten tietävät, miten pitää niistää.
Nehän tekevät näin. Se on ainoa oikea tapa niistää, -
vaikkei isoäidit tykkää. Silloin se vedetään tänne, minne kuuluu.
Nenän limakalvon harjat harjaavat samaan suuntaan.
Jos täysillä puhallat punaisena nenäliinaan, -
niin lima painautuu onteloihin eli ihan väärään paikkaan.
Tämä sivuhuomautuksena. Vaikka isoäidit kauhistuvat, -
niin kehottakaa vaan lapsia jatkamaan näin. Se on hyvä homma.
Keuhkot siis vedetään nenän kautta rauhallisesti täyteen ilmaa.
Sitten puhalletaan pitkään, aika voimakkaasti (kunnon kuplat).
Ei hirveästi, mutta ainakin kevyesti kuplii.
Keuhkoja ei tarvitse ihan tyhjäksi puhaltaa. Melko tyhjäksi riittää.
Montako kertaa puhalletaan? 10-15 kertaa peräkkäin.
Rauhallisesti puhallellaan siinä.
Jokaisen 10-15 kerran sarjan jälkeen voi tehdä pari yskäisyä -
tai voimakkaampia hönkäisyjä, niin että lima sieltä irtoaa.
Jokaisen sarjan välissä voi pitää muutaman minuutin tauon -
ja toistaa niitä 2-3 kertaa.
Näin keuhkoahtaumatautia hoidetaan itse.
Näitä voi tehdä 3-5 kertaa/pv muutaman tunnin välein.
Välineet kannattaa tietysti pestä, ettei niistä tule bakteeripesiä.
Tarkoitus ei ole syöttää bakteereja keuhkoihin.
Vesi pitää vaihtaa jokaisen hoitokerran jälkeen.
Pullo ja letku pitää huuhtoa päivittäin.
Pullo pestään joitakin kertoja/vko astianpesuaineella tai koneessa.
Tärkeä juttu on, ettei käytetä likaisia välineitä.
No, mites lääkärit hoitavat keuhkoahtaumatautia?
Jos se on todettu ja diagnoosi varmistettu spirometrialla, -
niin tietysti tupakointi piti lopettaa -
ja itse aloittaa säännöllinen pullopuhallus. Se on fiksu homma.
Kun ymmärrät sen idean, motivoidut puhaltamaan.
Saat putket ja keuhkorakkulat auki ja liman sieltä pois.
Kun ymmärrät, mitä siinä tehdään, niin teet tosi hyvää keuhkoille.
Keuhkot kiittävät. Lääkehoidolla pyritään -
paitsi lievittämään oireita myös vähentämään pahenemisriskiä.
Keuhkoahtaumataudin hoito on aina yksilöllisesti räätälöity.
Tässä on tarkkaa yksilöllisyys. Määritetään keuhkotilanne -
ja hoito räätälöidään yksilöllisesti. Tietysti astmassakin, -
muttei yhtä yksilöllisesti. Astmassa on tietty marssijärjestys.
Tässä hoito on yksilöllistä.
Se määräytyy taudin vaikeusasteen, oireiden, keuhkojen toiminnan -
ja pahenemisvaiheiden perusteella eli miten usein niitä on.
Käytännössä käytetään, kuten nimi 'keuhkoahtaumatautikin' sanoo, -
ahtautuneita pillejä eli keuhko- putkia avaavia laajennuslääkkeitä.
Niitä on sekä lyhyt- että pitkä- vaikutteisia.
Lääkkeet annostellaan sisäänhengityksen mukana.
Ns. inhalaationa ne vedetään hengitysteihin.
Jos keuhkoahtaumatauti oireilee niin, -
että tulee pahenemisvaiheita tiuhaan, -
silloin käytetään myös inhaloitavaa eli hengitettävää kortisonia.
Samalla tavalla kuin astmassakin käytetään. Siihen palataan vielä.
Jos tauti siis on hankala ja pahenemisvaiheita on usein, -
silloin kannattaa käyttää sisään- hengitettävää kortisonilääkettä -
pitkävaikutteisten avaavien lääkkeiden rinnalla.
Hengitettävien ohella voidaan käyttää myös erilaisia tabletteja.
Lääkäri määrää tablettimuotoisia lääkkeitä, -
jos katsotaan aiheelliseksi.
Tauti voi olla mennyt pahaksi.
Silloin 300 miljoonan keuhko- rakkulan pinta-alasta (70 m2), -
missä kaasujen vaihto tapahtuu, on jäljellä vain noin 20 m2.
Silloin ollaan pitkässä vaiheessa ja voidaan saadaan happihoitoa -
happirikastimella. Erityisissä tapauksissa voidaan harkita -
pitkäaikaista ylipainehengitys- hoitoa maskin kautta kotona.
Jopa kirurgisia hoitoja on. Leikataan pahimpia pullistumia pois.
Ylipainehengityshoito maskilla on yöaikaista.
Sitä kutsutaan NIV-hoidoksi (noninvasiivinen ventilaatio).
Siis maski tuohon ja vähän ylipainetta.
Se on käyttökelpoinen joissakin tapauksissa, -
missä hengitys on vaikeutunut varsinkin yöllä.
Tietysti tässä tapauksessa pitää vahvasti alleviivata seuraavaa.
Flunssat, nuhakuumeet ja tulehdukset ovat iso haitta -
ja vaaratekijäkin. Pitää siis ottaa influenssa-/keuhkokuumerokotteet -
ilman muuta. Keuhkoahtaumataudissa -
näistä rokotteista ei saa pinnata.
Ne todella toimivat ja auttavat -
ja voivat ehkäistä hyvinkin hankalia pahenemistilanteita.
No, miten keuhkoahtaumatautia voisi laajemmin ehkäistä?
Se on todella hyvin merkittävä sairaus, -
joka voitaisiin täysin estää välttämällä tupakkaa.
Jos Suomessa on 200 000 tätä tautia sairastavaa, -
niin eihän niitä olisi kuin 20 000.
Eli 180 000 olisi voitu estää, jos porukat eivät olisi tupakoineet.
Tämä on iso juttu.
Tupakka pitäisi tietysti lopettaa mielellään heti, -
mutta viimeistään ennen 30-40 vuoden ikää, -
jolloin tupakkavuosia on jo sen verran, että peli on jo aika huono.
Koskaan ei silti heitetä pyyhettä kehään. Aina kannattaa lopettaa.
Sillä on aina selvä vaikutus, ja keuhkot palautuvat pikkuhiljaa -
aika kivasti ennalleen.
Milloin lääkäriin, jos tämä tauti on todettu ja perushoidot päällä?
Eli teet pullopuhallusta, mikä ilman muuta kuuluu -
joka ikisen keuhkoahtaumaa sairastavan päivittäiseen rutiiniin.
Sillä on hyvin suuri merkitys taudin etenemisessä ja voinnissa.
No, milloin sitten lääkäriin?
Pahenemisen merkkinä on usein parissa päivässä pahentunut oireisto.
Siis parin päivän aikana pahentunut ahdistus, yskä ja limaneritys.
Siihen voi liittyä myös kuumetta.
Kuume on yleisimmin merkkinä siitä, että siellä on hengitystietulehdus.
Pahenemisvaiheessa on aina syytä tehostaa määrättyä lääkehoitoa.
Usein lääkärit nykyään määräävät pahenemisvaiheen varalle -
jo valmiiksi kotiin lääkkeet. On ihan hyvä juttu, -
että on kuurit varalla. Ei tarvitse heti hyökätä päivystykseen, -
jossa voi saada muita tartuntoja tai tartuttaa muita.
Jos ei ole pahenemisvaiheen varalle määrättyjä lääkekuureja, -
on syytä hakeutua lääkärille, -
jos parin päivän aikana oireet ovat pahentuneet, varsinkin kuumeessa.
Keuhkoahtaumataudissa taistellaan kolmea asiaa vastaan.
Siinä taistellaan kroonista keuhkoputkentulehdusta vastaan.
Äkilliset akuutit keuhkoputken- tulehdukset hoidetaan tietysti -
tarvittaessa asianmukaisilla antibiooteilla.
Taistelemme sitä kroonista tulehdusta eli ns. tupakkayskää vastaan.
Siis tulehdus mahdollisuuksien mukaan pois.
Sitten taistelu ilmateiden ahtautumista (pillit keuhkoputket) vastaan -
ja sitten keuhkolaajentumaa vastaan -
eli revenneiden keuhkorakkuloiden isoja "ilmapalloja" vastaan.
Niistä ei ole paljon iloa hengityksessä.
Laajentumahan tuhoutuneissa rakkuloissa on pysyvä.
Se on syntynyt lähinnä keuhko- rakkula-alueiden kudostuhon kautta.
Valitettavasti tähän liittyy usein liitännäissairauksia, -
kuten sydän- ja verisuoni- sairauksia, -
jotka myös nikotiinin ja tupakan haitoista johtuvat.
Sitten on aika usein metabolinen oireyhtymä.
Tupakointi ja keuhkoahtauma jostain syystä lisäävät -
myös sokeritaudin riskiä. Ihan täysin ei ymmärretä, -
mikä kaikki siinä vaikuttaa, mutta näin on.
Osteoporoosia on, koska liikutaan vähemmän.
Kuten aiemmin on todettu, keuhkohapetuksen ongelmat -
aiheuttavat luuston haurastumista, nivelten kulumista -
ja selän välilevyongelmia. Tilanne voi masentaa. On usein masennusta.
Tietysti alati vahdittava keuhko- syöpä on keuhkoahtaumapotilailla -
yleisempiä kuin muilla samanikäisillä, koska 90 % johtuu tupakasta.
Se on se tärkein riskitekijä.
Sitten on tämä pölyinen työ. Tietyissä ammateissa on -
hengityssuojainten käyttö ja lakisääteinen spirometria -
eli keuhkojen toiminnan tutkimus 1-3 vuoden välein.
Nämä ovat tärkeitä. Niin kuin auto viedään katsastukseen, -
niin näissä ammateissa keuhkot katsastetaan 1-3 vuoden välein.
Sitten on harvinaisia tilanteita. Jos sairastunut on alle 45-vuotias, -
silloin voi olla kyseessä perinnöllinen ongelma.
Silloin lääkäri tutkii verestä Alfa1-antitrypsiinikokeen.
Tiettyjä perinnöllisiä muotoja haetaan, mutta ne ovat harvinaisempia.
Näillä yleensä pärjätään.
Seuraavassa jaksossa vielä hiukan lisää näistä oireista -
ja tähän liittyvistä tutkimuksista. Kiitos, kun olit mukana -
Herra käyttää lääkäriä -ohjelmassa.
Jos haluat tukea näiden ohjelmien tuottamista, -
niin voit soittaa tukinumeroon 0600-10177.
Puhelun hinta on noin 12 euroa.
Voit myös laittaa tukimaksun ruudussa näkyvälle pankkitilille.
Laita siihen ruudussa näkyvä viite, -
niin tukesi ohjautuu Herra käyttää lääkäriä -ohjelmien tuotantoon.
Tekstitys: Tuula-Riitta Virrankare