Hyvät katsojat! Tervetuloa Herra käyttää lääkäriä -ohjelmaan.
Näissä jaksoissa olen puhunut sydämestä ja verenkierrosta.
Nyt ajattelin keskittyä erilaisiin tulehduksiin, -
jotka vaikuttavat sydämeen, sen toimintaan, -
tai vahingoittavat sitä tai sen läppiä.
Tulehdussairaudet ovat kaikille tuttuja.
Niistä me kärsimme aina vuosittain, jotkut useammankin kerran.
Jännittävä asia koko elimistön kannalta on tämä.
Kun meissä on 30 000 solua ja 300 eri solutyyppiä, -
niin samalla kuljetamme mukanamme 300 000 bakteeria -
mm. iholla ja suolistossa.
Niiden lisäksi myös paljon sieniä ja 3 miljoonaa virusta.
Miksi tällainen eläintarha mukanamme kulkee?
Bakteerit ja mikrobit ovat ihan välttämättömiä hyvinvoinnillemme.
Niistä saamme hyödyllisiä aineita, mutta joskus ne hyökkäävät.
Ne taistelevat keskenäänkin. Antibiootista voi tulla hiivatulehdus.
Antibioottikuuri nujersi bakteereita ja hiivat saivat yliotteen.
Elimistössäsi joka päivä 24/7 -
bakteerit ja hiivat taistelevat hiki hatussa.
Virukset taistelevat bakteerien kanssa ja pitävät niitä kurissa.
Jostain kumman syystä mikrobit voivat aiheuttaa -
silloin tällöin tulehduksia. Voi tulla virulentti, -
eli se on hyvin ärhäkkä iskemään ja aiheuttamaan tulehdusta.
Joku saa tulehduksen, joku ei. Joku virus tartuttaa tämän, joku ei.
Syistä ei kaikkea tiedetä, vain jotain, -
esim. se, että ne tarttuvat eri tavoin ja eri ärhäkkyydellä.
Esim. tuhkarokko, joka taas vähän rokotuksen takia uhkaa Eurooppaa, -
tarttuu todella hanakasti. Sitten on taas muita, jotka eivät tartu.
Tuberkuloosikin tarttuu, -
jos altistus on riittävän pitkä jne.
Nuhakuume tai erilaiset flunssat ovat meille kaikille tuttuja.
Siihen liittyy usein lihassärky, kuume, nuha, yskä.
Kaikki tuttuja asioita. Sydänhän on myös lihas.
Ihmisessä montaa erityyppistä lihaskudosta.
Kun flunssassa lihakset ovat kamalan kipeät, -
niin voi olla, että ylirasituksessa väsyneinä -
viruksia voi mennä sydänlihakseenkin.
Sydänlihas voi siinä tulehtua, kuten muutkin lihakset kipeytyvät.
Ehkä noin 1 % flunssapotilaista saa lievän sydänlihastulehduksen.
Tämän takia ei saa harrastaa rasittavaa liikuntaa flunssassa.
Noin 100-200 tästä piittaamatonta voi Suomessa vuosittain saada -
sen vaikean sydänlihastulehduksen, joka voi johtaa sydämen tuhoon, -
vajaatoimintaan ja äärimmäisenä jopa sydämensiirtoon.
Tämä koskee kaikenikäisiä, niin nuoria kuin vanhojakin.
Miten tähän pitää suhtautua? Nyrkkisääntö on, -
että ainakin niin monta päivää, kuin olet ollut kipeä, -
sinun pitää parannuttuasi välttää liikuntaa. Se on nyrkkisääntö.
Jos sydänlihas on täynnä viruksia, on todella vaarallista treenata -
tai liikkua. Siellä voi tapahtua todella ikäviä asioita.
Siis joka 100. Flunssapotilaalla on oireeton, lievä sydänlihastulehdus.
Vakavia tapauksia tulee muutama sata vuosittain Suomessa.
Yleisin tulehduksen aiheuttaja on kuitenkin virus.
Aiheuttajaviruksia on tavattoman paljon.
Tyypityksellä tai tarkalla määrittelyllä ei yleensä ole merkitystä.
Siihen kun ei ole mitään täsmälääkettä.
Poikkeuksena ehkä flunssavirukseen Tamiflu tai joillekin viruksille...
Niillä ei ole tässä sen kummempaa roolia.
Viruksen tunnistamisella ei siis ole sinänsä merkitystä.
Sydänlihasta voivat tulehduttaa bakteeritkin, -
mutta se on harvinaisempaa.
Flunssassa ei sydänlihastulehdus tule automaattisesti, -
vaan vain, jos elimistö ei saa levätä flunssan aikana.
Miksi elimistön pitää saada levätä? Silloin se voi käyttää -
kaikki voimavaransa sen tulehduksen torjuntaan.
Silloin ei saa rasittaa.
Jos flunssan aikana sydänlihas- tulehdus on, -
niin se on yleensä lievä, oireeton.
Oireet kuitenkin vaihtelevat tavattoman paljon.
Sydänlihastulehduksen oireita voi olla kohtuuton väsymys, -
kuume, tietysti flunssaan liittyvä kurkkukipu, oksentelu, -
ripulointi, jos se on usein esiintyvä enterovirus -
ja tyypilliset lihas- ja nivel- kivut, jotka liittyvät flunssaan.
Se voi olla aika oireeton. Oireet voivat sekoittua flunssaan, -
niin ei huomaa siinä mitään erityistä.
Virustyypeistä yleisimpiä ovat enterovirus tai coxsackievirus, -
mutta sillä ei ole sinänsä merkitystä tähän asiaan.
Jos flunssaan liittyvä sydänlihas- tulehdus on paha, -
niin mitkä ovat vakavat oireet? Milloin on syytä todella havahtua?
Vakavia oireita ovat rintakivut, hengenahdistus, rytmihäiriöt -
ja sydämen vajaatoiminnan oireet eli hengästyminen rasituksessa.
Kannattaa muistaa, että rintakipu on tylppää ja painavaa, -
semmoista painontunnetta. Tylppä, painava rintakipu ja rytmihäiriöt -
eivät ole tavallisen flunssan oireita.
Jos niitä flunssassa esiintyy, -
niin on aihetta epäillä sydänlihas- tulehdusta.
On myös hyvä muistaa, että sydän- infarkti eli sydänveritulppa voi -
aiheuttaa ihan samoja oireita kuin sydänlihastulehdus.
Jos on rintakipua, muita voimakkaita tai toistuvia sydänoireita, -
niiden syyt on aina selvitettävä päivystysluontoisesti saman tien.
Miten selvitystä tehdään?
Otetaan sydänfilmi, jossa tosin tämä ei aina näy.
Joskus näkyy, etenkin jos on siinä sydänpussin tulehdusta.
Ja myös ultraäänitutkimus, joka on erinomainen.
Se kertoo, miten sydän supistuu, onko supistumisessa häiriöitä, -
toimivatko läpät jne. Se on erittäin loistava, vaivaton -
ja helppo tutkimus sellaiselle, joka sen osaa tehdä.
Se tehdään sairaalapoliklinikalla, jonne mennään oireiden takia.
Siellä asiansa osaava lääkäri tekee sydämen ultraäänitutkimuksen.
Miten sydänlihastulehdusta sitten hoidetaan?
Se on viruksen aiheuttama, joten viruslääkkeitä ei -
oikeastaan näihin ko. viruksiin ole olemassa.
Lievään flunssaan liittyvään sydän- lihastulehdukseen -
ei tarvita muuta hoitoa kuin lepoa, -
jotta elimistö saa keskittää voima- varansa tulehduksen torjuntaan.
Jos oireet ovat vakavia, se hoidetaan tietysti sairaalassa.
Nopea hoito on tärkeää vakavissa oireissa: -
tylppä, painava rintakipu, rytmihäiriöt.
Hoito on tärkeää, koska siitä voi muuten seurata -
vakava sydämen vajaatoiminta ja sydänpumpun tuhoutuminen.
Tilanne voi johtaa sydänsiirron tarpeeseen.
Mitä lääkkeitä käytetään? Se on tietysti lääkärin asia, -
mutta vaikeita oireita hoidetaan tavallisilla sydänlääkkeillä, -
mitä käytetään vajaatoiminnan hoidossa.
Mitään omaa täsmähoitoa ei sen kummemmin ole.
Vakavaan flunssaan liittyvään sydänlihastulehdukseen voi kuollakin.
Kuten todettua, oireet ovat samoja kuin sydäninfarktin oireet, -
eikä sitä voi koskaan jättää hoitamatta, -
vaan se vaatii aina päivystys- luontoisen hoidon.
Jos on ollut sydänlihastulehdus, niin kauanko kestää toipuminen?
Vähintään 2-3 viikkoa pitäisi välttää raskasta rasitusta, -
mutta voi mennä 2-4 kuukauttakin. Ei se ihan tuosta vaan mene.
Ei pidä liian aikaisin rasittaa sydäntä. Se on erittäin vaarallista.
Terve aikuinen toipuu tästä tulehduksesta yleensä ihan täysin, -
jos noudatetaan ohjeita eikä se vaikeana ole tuhonnut pumppua.
Mutta siihen voi mennä jopa kuukausia, -
joten riittävän pitkä sairausloma tarvitaan tämmöisessä tapauksessa.
Kovemmat oireet, rintakivut ja rytmihäiriöt, -
häipyvät yleensä parissa viikossa.
Täysin palautuneeseen kuntoon pääsy kestää 3-4 kuukauttakin.
Toipumisaika pitää ottaa rauhallisesti, välttää rasitusta -
ja kävellessäkin voi joutua pitämään taukoja.
Jos tulehdus on pahana vaurioittanut sydäntä pysyvästi, -
siitä voi jäädä sydämen vajaatoiminta.
Silloin se voi vaatia sydämen- tahdistimen tai sydämensiirron.
On mielenkiintoista, miten vähän oikeastaan tiedämme infektioista -
ja tulehdusalttiudesta. Kuitenkin vaikuttaa siltä, -
että jos on ollut sydänlihastulehdus, -
niin harvoin se samalle ihmiselle uusii toista kertaa.
Milloin sitten flunssassa menet lääkäriin, -
jos epäilet sydänlihastulehdusta?
Yhteenvetona: jos flunssassa tulee tylppiä, painavia rintakipuja, -
rytmihäiriöitä tai muita sydänoireita, -
niin kannattaa hakeutua lääkärin vastaanotolle päivystykseen.
Lääkäriin silloin myös, jos rasitus flunssassa aiheuttaa sydänoireita.
Rasittaahan ei pitäisi, mutta silti sitä tehdään.
Jos silloin tulee sydänoireita, niin sitten lääkäriin.
Se vaara tässä on, että se voi olla oireeton, -
mutta silti rasituksen aikana siellä tapahtuu vaarallisia asioita.
Tämä on hyvä muistaa. Ei tämän kanssa pidä leikkiä, -
vaan se on otettava ihan vakavasti.
Monet ajattelevat nykyään, että "tässä, nyt, heti, mulle kaikki" -
ja terveys saman tien. Ei viitsitä flunssaa potea.
Otetaan kourallinen Buranaa ja ties mitä ja mennään töihin.
Tämä on vaarallista leikkiä tervey- dellä. Elimistö vaatii oman osansa.
Kyllä siinä menee immuuni- järjestelmältäkin 10-14 päivää, -
että virus on tunnistettu, vasta- aineet tehty ja virus hoidettu.
Ei tätä voi mitenkään nopeuttaa lääkkeillä.
Oireiden poisputsaaminen ja sitten taas kovaan rasitukseen, -
niin se on todella vaarallista ja harkitsematonta.
Sitten joitakin sanoja näistä läppäasioista.
Sydämessähän on 2 pumppua ja kummassakin pumpussa 2 läppää.
Sydämessä on siis läppiä yhteensä 4.
Oikean eteisen/kammion ja vasemman eteisen/kammion välillä on läpät.
Kun oikeasta kammiosta lähtee veri keuhkoverenkiertoon, -
keuhkovaltimon tyvessä on läppä. Vasemmalta puolelta lähtee veri -
yleiseen verenkiertoon, niin aortan tyvessä on läppä.
Ja miksi läpät? Läpät estävät veren virtaamisen takaisin.
Veren on tarkoitus virrata koko ajan oikeaan eikä väärään suuntaan.
Vasemmalla puolella paine on paljon korkeampi kuin oikealla puolella.
Vasemman puolen läpät rasittuvat enemmän ja vioittuvat herkemmin -
kuin oikean puolen läpät.
Läpät aukeavat ja sulkeutuvat sydämen sykkeen tahdissa.
Lääkäri kuulee stetoskoopilla läppien sulkeutumisäänet.
Niitä siinä kuunnellaan hyvin tarkasti.
Läppäviat voi kuulla sydämen sivuääninä, ylimääräisinä ääninä -
normaalien sydänäänten välissä. Vaatii tiettyä harjaantumista, -
että osaa oikeasta kohdasta kuunnella ja sitten oikein analysoida.
Se ei ole ollenkaan helppoa.
Joitakin läppävikoja voi jäädä huomaamattakin.
On oikeastaan mielenkiintoista, että nykyinen suositus on, -
että jokaisen lapsen sydän pitäisi kuunnella stetoskoopilla -
- nyt on kyse terveistä lapsista - 1-2 vuoden välein.
Jokaisen aikuisen sydän pitäisi kuunnella 3-5 vuoden välein.
Lääkäri ei siis turhaan sano, että paita pois.
Joskus vaan työnnetään stetoskooppi paidan alle tai nostetaan paitaa.
Ei semmoinen tutkiminen ole mistään kotoisin.
Siinä on ainakin 4 aluetta, mistä kutakin läppää kuunnellaan.
Se pitäisi tehdä kunnolla. Lääkäri toimii oikein, jos se sanoo, -
että nyt paita pois. Kuunnellaan sitten saman tien, -
seurataan sydäntä, ettei siellä tapahdu mitään yllätyksiä.
Jos sieltä jotain kuuluu, niin tar- kemman kuvan läppien toiminnasta -
saa tarvittaessa sydämen kaiku- eli ultraäänitutkimuksella.
Jos sieltä stetoskoopilla kuuluu jokin poikkeava sivuääni, -
niin läheskään aina se ei johdu läppä- tai muusta sydänviasta.
On paljon viattomia sivuääniä. Täytyy aina selvittää, -
onko tämä harmiton, viaton sivuääni, -
vai onko siellä jotain tapahtumassa. Nämä ovat tärkeitä asioita.
Läppävika voi olla kahdenlainen. Läppä voi vuotaa, falskata, -
jolloin verta menee väärään suuntaan eli takaisinpäin.
Läppä voi myös olla ahdas. Läppä- aukko on pienentynyt niin paljon, -
että veren virtaus sen läpi hidastuu.
Oli se sitä tai tätä, niin molemmissa tapauksissa -
sydän joutuu tekemään ylimääräistä työtä, -
jolloin sen seinämä ensin bodautuu, paksunee, jäykistyy, -
toimii huonosti. Sitten se venyy ja sydän laajenee.
Sydämen laajentuminen näkyy usein röntgenkuvassa.
Se siis ponnistelee vuotavan läpän takia -
tai siksi, että läppä on liian ahdas.
Siitä joutuu väkisin puristamaan verta eteenpäin.
Joskus voi olla molemmat viat yhtaikaa.
Varsinkin aorttaläppä (kun vasen kammio pumppaa verta aorttaan -
ja koko elimistöön) voi olla sekä vuotava että ahdas.
Kaksi vikaa yhtaikaa. Läppävika voi olla synnynnäinen tai hankittu.
Läppätulehduksen (endokardiitti), sydäninfarktin -
ja sydänlihassairauden (kardio- myopatia) aiheuttamat läppäviat -
ovat tyypillisesti näitä hankittuja läppävikoja. Niistä kohta lisää.
Monet synnynnäisetkin läppäviat haittaavat vasta aikuisiällä.
Voi olla huomaamattomia läppä- vikoja, ellei ole hyvin tutkittu.
Sitten ne alkavat vasta aikuisena oirehtia.
Hoitamattoman läppävian seurauksena sydämen voima loppuu.
Se ei ajan mittaan enää jaksa pumpata.
Pumppauskyky alenee ja seurauksena on sydämen vajaatoiminta.
Mitä oireita se aiheuttaa? Läppävikojen pääoire on -
hengenahdistus rasituksessa ja suorituskyvyn lasku.
Ei jaksa niin kuin ennen. Jos hengästyt ja uuvut, -
silloin on syytä epäillä mahdollista läppävikaa.
Läpästä riippuen (mikä vika ja missä läpässä) -
voi esiintyä myös muita oireita. Niistä tuonnempana lisää.
Yleisimmät läppäviat ovat vasemman eteisen ja kammion välisen -
hiippaläpän vuoto ja aorttaläpän ahtauma.
(Aorttaläpän kautta vasen kammio pumppaa verta yleisverenkiertoon.)
Yleisin on hiippa- eli mitraaliläpän vuoto -
vasemman eteisen ja kammion välillä.
Nimi tulee siitä, että läppä muodostaa 2 purjemaista kalvoa, -
jotka muistuttavat piispan hiippaa.
Hiipat ovat erillään sydämen lepovaiheessa, -
kun eteiset tyhjenevät kammioon.
Kun kammio supistuu, hiippapurjeet painautuvat yhteen -
ja estävät takaisinvirtauksen sydämen vasempaan eteiseen.
Hiippaläpän vuoto on aikuisten tavallisin läppävika.
Nuorilla ja keski-ikäisillä, muuten terveillä se voi olla -
läppäpurjeiden pullistuman (prolapsin) aiheuttama.
Muita syitä hiippaläppävikaan on läppärenkaan venyminen.
Kun sydän laajenee, rengas venyy, ja läppä alkaa vuotaa.
Purjeita kiinnipitävät läppärihmat voivat katketa.
Voi olla nystylihasten toiminta- häiriö tai repeäminen infarktissa.
Sitten hiippaläppä voi vaurioitua -
tulehduksen eli ns. endokardiitin takia.
Läppävuoto ei aluksi aiheuta oireita, -
mutta vuosien myötä pikkuhiljaa voi tulla hengenahdistusta -
ja muita vajaatoiminnan merkkejä.
Läppävika etenee hyvin vaihtelevasti.
Yleensä pikkuhiljaa vuosien myötä, harvoin äkillisesti -
ehkä äkillistä, esim. infarktin seurausta lukuun ottamatta.
Koska etenemistä ei voi ennakoida, läppävikaa pitää seurata.
Lievissä, oireettomissa tapauksissa riittää stetoskoopilla kuuntelu -
määrävälein. Tarvittaessa otetaan EKG:tä, röntgen 1-2 vuoden välein.
Katsotaan, onko sydän laajentunut. Vähänkin merkittäviä, oireisia -
läppävikoja pitää seurata ultra-äänellä 1-2 vuoden välein -
ja vaikeita läppävikoja 0,5 -1 vuoden välein.
Näin ainakin, kun harkitaan potilaan leikkauskelpoisuutta, -
että voidaan leikata ja laittaa uusi läppä.
Osalla potilaista läppävika ei etene niin, -
että terveys tai suorituskyky olisi erityisessä vaarassa.
Tarvittaessa hiippaläppää voi nykyisin korjata leikkaamalla -
usein ilman tekoläpän asentamista. On erilaisia uusia tekniikoita.
Jos potilas ei huonokuntoisena kestä isoa avosydänleikkausta, -
läppävika voidaan joissakin tapauksissa korjata ilman leikkausta -
katetritekniikalla. Ne ovat uusia hoitomuotoja.
Seuraavana on aorttaläppä, josta vasen kammio pumppaa aorttaan.
Se voi ahtautua tai vuotaa.
Aorttaläppä on aortan tyvessä. Siinä, kun suurin valtimo lähtee -
sydämen vasemmasta kammiosta.
Se on 3-purjeinen ns. taskuläppä.
Purjeet ovat puolikuun muotoisia. Sitä kutsutaan myös -
semilunaari- eli puolikuuläpäksi.
Se estää sydämen pumppaaman veren takaisinpaluun kammioon -
ja mahdollistaa veren kulkeutumisen -
valtimopuustoa pitkin kaikkialle elimistöön.
Aorttaläppävikoja tulee erityisen herkästi niille, -
joiden aorttaläpässä on synnynnäisesti vain 2 taskua.
Silloin puhutaan bikuspisestä aorttaläpästä.
Tällä rakenteellisella poikkeamalla on periytymistaipumus.
Aorttaläpän ahtauma on yleisimpiä läppävikoja.
Tätä on nimenomaan erityisesti iäkkäillä.
Kun läppä ahtautuu, ensi- oireena voi olla rasitusrintakipu -
tai hengenahdistus, mutta myös huimaus- ja pyörtymistaipumusta, -
etenkin jalkeille noustessa ja ponnistellessa.
Lopulta voi kehittyä sydämen vajaa- toiminta, joka näissä on vaarana.
Aorttaläpän vuotovika ilmaantuu useimmiten jo keski-iässä.
Sen tyyppioire on aiempaa helpompi väsyminen -
ja voimattomuus rasituksessa.
Ensioireena voi olla vain rasituksessa helposti tuleva tykytys.
Lievän aorttaläppävuodon ääntä ei ole helppo kuulla stetoskoopilla, -
mutta se selviää ultraääni- eli kaikututkimuksessa.
Aorttaläpässä voi lisäksi olla sekä vuoto että ahtauma.
Sekin on verrattain yleistä. Jos aorttaläppävika rajoittaa -
suoritus- tai toimintakykyä tai on merkkejä sydänlihasvauriosta, -
niin vika kannattaa korjauttaa läppäleikkauksella.
Jos leikkausriski on suuri (potilaan kunto huono), -
voidaan hoidella läppää myös katetrilla ilman avosydänleikkausta.
Leikkaus pyritään ajoittamaan tilan- teeseen, jossa vika alkaa oirehtia, -
mutta sydämen toiminta ei ole vielä pysyvästi alentunut.
Korjataan, kun sydän on vielä hyvässä kunnossa.
Mitä tekoläpät sitten ovat? Voidaan laittaa bioläppä, -
joka on yleensä sian tai naudan sydänpussikudoksesta tehty.
Mekaaniset läpät tehdään taas keinoaineesta.
Bioläpät kestävät 10-20 vuotta ja keinoläpät pitempään.
Keinoläpän kanssa pitää käyttää -
antikoagulanttihoitoa eli Marevania, -
sitä veren hyytymisen estävää hoitoa pysyvästi.
Miten läppävikoja voi estää?
Merkittävä osa hiippaläpän vuotovioista syntyy sydäninfarktin, -
tai verenpainetaudin seurauksena -
tai sepelvaltimotaudin johdosta.
Pitää siis hoitaa sepelvaltimotauti ja verenpaine, -
niin siten niitä estetään. Jos läpässä on joku vika, -
niin tulee tavallista helpommin bakteerien aiheuttama tulehdus.
Silloin on syytä noudattaa tiettyä varovaisuutta. Siitä ensi jaksossa.
Kiitos, kun olit mukana Herra käyttää lääkäriä -ohjelmassa.
Jos haluat tukea näiden ohjelmien tekemistä, -
voit soittaa numeroon 0600-10177. Puhelun hinta on noin 12 euroa.
Voit myös laittaa tukimaksun ruudussa näkyvälle tilille.
Laita siihen viite, niin tuki ohjautuu tämän ohjelman tuottamiseen.
Jumalan siunausta sinulle.
Ole aina iloinen, niin sydämesikin pysyy terveenä.
Tekstitys: Tuula-Riitta Virrankare