Hyvä katsoja! Tervetuloa Herra käyttää lääkäriä -ohjelmaan.
Näissä jaksoissa olen puhunut sydämestä ja verenkierrosta.
Viimeksi puhuin jo alustavasti rytmihäiriöistä, -
joita esiintyy lähes päivittäin joka toisella -
ja jotka siis ovat useimmiten vaarattomia.
Ne eivät tarvitse kummempaa lääkitystä, -
jos on todettu verenpaine- mittauksella, sydänkuuntelulla -
ja EKG ottamalla, ettei syytä huoleen ole.
Esitiedoissa ei ole pyörtymisiä, rintakipua, hikoilua, -
huimausta tai hengenahdistusta eli yleensä vaarattomia.
Jos ne sinua häiritsevät, jotain on itse tehtävissä asian hyväksi.
Tärkeä on hyvä peruskunto.
Sydänhän lyö normaalisti 100 000 krt/vrk.
Normaali lyöntitiheys on noin 60-90 krt/min.
Jos on tykyttelytaipumusta, se voi olla merkki huonosta peruskunnosta.
Siihen auttaa liikunta ja punttisali. Siten sykettä voi harventaa.
Sydän kiittää ja rytmihäiriöt yleensä loppuvat.
Jos lyöntitiheys on harvempi, niin lyöntien välillä sydän saa -
nauttia omasta hapesta ja verenkierrosta.
Sydämen tauon aikana veri kiertää sepelvaltimoissa -
ja tämä on sydämelle erittäin edullista.
Joku on filosofoinut, että elämän pituutta ei lasketa -
vuosissa/minuuteissa/sekunneissa, vaan jokaisella on "pankissa" -
joitakin miljardeja sydänlyöntejä. Kun ne on käytetty, elämä loppuu.
Jos se lyö hitaammin, niin se lisäisi elämää.
Tämä on spekulaatiota. En tiedä, onko sillä tutkimuspohjaa, -
mutta näin eräät asiantuntijat väittävät.
Mitä voi tehdä, jos harmittomat lisälyönnit häiritsevät?
Tärkein asia tupakoitsijoilla on tupakoinnin lopettaminen.
Tämä tarkoittaa myös mälliä ja sähkötupakkaa, -
koska ne molemmat kiihottavat sydäntä.
Tavallisessa tupakassa on lisäksi se ongelma, -
että tupakansavu sisältää niin paljon häkäkaasua.
Yhden savukkeen poltto ilman raitista ilmaa välissä -
voisi riittää jopa surmaamaan ihmisen.
Onneksi tupakoijakin älyää vetää vähän happea välillä -
eikä kaikkea tupakan läpi. Ongelmana on, -
että häkä tarttuu hemoglobiiniin. Se heittää hapen pois -
ja lukitsee niin lujasti hemoglobiinin, -
että tupakoijalla jopa 10 % siitä on hapetuksen kannalta hyödytöntä.
Kun se hyödytön veri sydämen tauon aikana menee sydämeen, -
niin sydän ei kiitä siitä. Jos on häiritseviä lisälyöntejä, -
niin yksi hyvä konsti on lopettaa tupakointi. Ilmankin pärjää.
Sitten kahvinjuonti. Kahvihan on erittäin hyvä, -
luonnollinen antioksidantti tavallaan.
3 kupillisesta/pv on enemmän hyötyä kuin haittaa.
Yli 3 kuppia voi aiheuttaa herkille henkilöille lisälyöntejä.
Pidä se kurissa. Sama koskee hyvin väkevää teetä tai suklaan ahmintaa.
Sitten on energiajuomat, joista puhuin jo aikaisemmin.
Olisi hyvin perusteltua kaupoissa kieltää energiajuomien myynti -
alle 15-vuotiaille. Etenkin aktiiviset lapset voivat niitä juoda.
Urheilupiireissä niitä juodaan. On vähän miehisyyden merkki -
tempaista energiajuomia, mutta ne ovat haitaksi alle 15-vuotiaille.
Niistä tulee rytmihäiriötä, joista lapset yleensä eivät piittaa, -
mutta siitä tulee ylenmääräistä vilkkautta, jopa outoa käytöstä.
Ei niitä lapsille. Kahviakaan ei ole ollut tapana antaa lapsille -
kolajuomista nyt puhumattakaan. Ne ovat varsinaisia energiapommeja.
Kuten aiemmin olen jo useasti huomauttanut, -
niin 1,5 litran sokeripitoinen kolajuomapullo sisältää -
suuria määriä sydäntä stimuloivia aineita + 60 palaa sokeria -
sivuvaikutuksena, mikä ei ole ollenkaan hyvä asia.
Sitten riittävä määrä lepoa -
ja säännöllinen elämä ovat tietysti tärkeitä.
Valvominen lisää rytmihäiriö- taipumusta.
Se on ihan itsestään selvä asia.
Jos ne ovat niin hankalia, että ihminen todella kärsii niistä -
ihan objektiivisestikin, silloin niitä voidaan hoitaa -
tarvittaessa otettavilla beeta- salpaajalääkkeillä.
Harvemmin muilla varsinaisilla rytmihäiriölääkkeillä, -
joilla on omat sivuvaikutukset. Haittoja voi ajan myötä tulla.
Vaikeita, tosi haitallisia rytmihäiriöitä, -
varsinkin kammiolisälyöntejä, jotka voivat olla vaarallisempia, -
hoidetaan joskus ns. ablaatio- menetelmällä, johon palataan.
Sitten on yleinen, Suomessa ihan epidemiaksi tullut rytmihäiriö, -
josta kärsii varmaan yli 100 000 ihmistä varovasti arvioiden.
Se on ns. flimmeri eli eteisvärinä -
ja sen harvinaisempi muoto eteislepatus eli flutteri.
Eteisvärinästä on tullut varsinainen kansantauti.
Olisi hyvä kysyä, mikä on syynä. Pelkästään väestön vanheneminen?
Vai onko siihen muitakin syitä?
Eteisvärinä on Suomen yleisin sairaalahoitoa vaativa rytmihäiriö.
Se yleistyy iän myötä. Yli 75-vuo- tiaista peräti 10 % sairastaa -
sitä joko kohtauksittain tai pysyvästi.
Eteisvärinän lääketieteellinen diagnoosi on hienosti sanottuna -
fibrillatio atriorum, mutta lääkärislangissa se on flimmeri, -
joka on tullut aika yleiseen käyttöön.
Eteislepatus on harvinaisempi alatyyppi.
Sen tutkimus ja hoitokin usein ovat kuten eteisvärinässä, -
joten puhun tässä pääasiassa eteisvärinästä.
Mitä se eteisvärinä tarkoittaa? Eteinen pumppaa veren kammioon, -
jotta kammio pumppaa veren verisuoniin tai keuhkoihin.
Eteisvärinässä eteinen värisee eikä pumppaa/supistu kammion tahtiin, -
vaan paljon tiheämmin.
Sähköimpulssit eteisistä toiminta- häiriön johdosta kulkeutuvat -
sattumanvaraisesti kammioihin. Siksi syke on epäsäännöllinen.
Jotkut sen huomaavat, jotkut eivät.
Tässä kotiverenpainemittari kannattaisi kaikilla olla.
Ne eivät nykyään paljon maksakaan ja ovat käteviä.
Suosittelen olkavarsimittaria. Rannemittari ei ole hyvä.
Se usein ilmoittaa rytmihäiriöstä "Err" eli se ei pysty mittaamaan.
Jos uudelleen yritettäessä se taas tarjoaa sitä, voi olla eteisvärinä.
Mielenkiintoista on, että joissakin älypuhelimissa on toimintoja, -
että ne pystyvät ilmoittamaan epäsäännöllisestä sydänrytmistä.
Tällaiset toiminnot niissä on aika mielenkiintoinen asia.
Päinvastoin kuin kammiovärinä, joka merkitsee äkkikuolemaa, -
niin eteisvärinä ei ole välittömästi hengenvaarallinen häiriö.
Toistuessaan ja useita tunteja tai päiviä kestäessään -
se voi kuitenkin aiheuttaa sydämen sisälle hyytymiä.
Tässä se vaara on. Kun eteinen lepattaa/värisee, -
veri pyörii siellä eikä kunnolla tyhjene kammioihin.
Kun veri pyörii, sinne voi tulla hyytymä.
Tämä on todellinen katastrofi, kun hyytymiä tulee.
Tässä sen vaara piilee.
Kun 100 000 suomalaista kärsii tästä, se pitää huomioida ja hoitaa.
Toistuessaan tai useita tunteja tai päiviä kestäessään -
eteisvärinä voi hyytymän tehdä, kun veri tehottomasti pyörii eteisessä.
Se voi kammion kautta pamahtaa aivoihin -
ja aiheuttaa aivohalvauksen, joka on melkoinen katastrofi.
Tätä estetään antikoagulanttilääki- tyksellä, verenohennuslääkkeellä.
Verenohennuslääkkeitä annetaan, jotta eteisvärinässä estetään se, -
ettei pyörivään, huonosti etenevään verimassaan -
muodostuisi tulppia, jotka kammio ampuu aivoihin.
Ja näin tulee varsinainen katastrofi.
Mitä syitä eli miksi eteisvärinää on?
Miksi se on Suomessa muodostunut varsinaiseksi epidemiaksi?
Osalla potilaista ei sydämestä löydy mitään vikaa, -
mutta silloinkin taustalla on usein ylipaino tai kohonnut verenpaine.
Ihmiset eivät välttämättä pidä siitä, että tästä muistutetaan.
Muistutan silti, että 60 %:lla suomalaisista aikuismiehistä, -
40 %:lla naisista ja 20-30 %:lla lapsista on ylipainoa.
Tämä pitää huomioida ja se voi korreloida eteisvärinäepidemiaan.
Samoin kohonnut verenpaine. Meillä 500 000 syö verenpainelääkkeitä.
Jotkut syövät turhaan ja jotkut liian vähän. Osa on hoitamatta kokonaan.
Aiemmin käsitelty hoitamaton verenpaine -
voi hyvinkin aiheuttaa eteisvärinää.
Kun eteisvärinä todetaan, niin aina kuten kaikissa rytmihäiriöissä, -
pitää selvittää, mikä sen taustalla oleva syy on.
Siellä voi olla havaitsematon sydämen vajaatoiminta.
Siellä voi olla läppävika, aika yleinen.
Siksi lääkäri kuuntelee stetoskoopilla havaitakseen mahd. läppävian.
Siellä voi olla diagnosoimaton sepelvaltimotauti -
tai muu sydänsairaus, joihin palataan vielä myöhemmin.
Sitten runsas alkoholin käyttö. Se voi aiheuttaa -
ihan tervesydämisellekin eteisvärinäkohtauksen.
Jos otetaan paljon alkoholia, siitä voi tulla eteisvärinäkohtaus.
Joskus taustalla on myös kilpirauhasen liikatoiminta.
Sekin voi olla siellä ja kuuluu selvitettävien asioiden joukkoon.
Mitä oireita siitä sitten tulee?
Mitä sydämessä tapahtuu, kun eteinen ei kunnolla tyhjene kammioon?
Sydämen pumppausteho -
voi heikentyä 10-30 %.
Tämä on nyt sellainen asia, -
että jos on iäkäs, vähän liikkuva henkilö, joka ei paljon urheile, -
niin hän ei huomaa alentunutta tehoa kuin isommassa ponnistuksessa.
Eteisvärinän oireet vaihtelevat kyllä aika suuresti, -
koska sydämessä on paljon toimintakapasiteettia.
Terve sydänhän pystyy 5-kertaistamaan tehonsa.
10-30 %:n tehon laskua eivät siis välttämättä kaikki huomaa.
Jotkut eivät lainkaan huomaa epäsäännöllistä rytmiä, -
vaan rytmihäiriö todetaan sattumalta.
Useimmat kyllä tuntevat, että jotain meni vikaan.
He tuntevat epäsäännöllisen sykkeen rinnassaan.
Kuten aiemmin sanoin, eteisvärinä voi tulla kohtauksina.
Silloin se on usein nopea ja häiritsevä.
Jos se tulee kohtauksena, ihminen kokee ahdistavaa oloa, -
huimauksen tunnetta ja suorituskyvyn heikkenemistä.
Oireita aiheuttava kohtaus ymmärrettävästi pelästyttää, -
varsinkin ensimmäisellä kerralla, kun ei tiedä, mitä tapahtuu.
Se voi olla aikamoinen säikähdys ihmiselle.
Miten eteisvärinää hoidetaan?
Se voi mennä ohi itsestään tai lääkkeillä parissa päivässä.
Jos näin ei tapahdu, yleensä pyritään palauttamaan normaali rytmi -
ainakin kerran, varsinkin fyysisesti aktiivisilla henkilöillä.
Toimenpide tehdään poliklinikalla. Sitä kutsutaan rytminsiirroksi.
Annetaan pieni "humaus" tai nukutus ja rytmi käännetään normaaliksi -
iskemällä sähköisesti tai suoneen annettavilla lääkkeillä.
Siinä on kaksi tapaa.
Yli 2 vuorokautta kestänyttä eteisvärinää ei voi kääntää -
normaali rytmiin sähköiskulla tai lääkkeelläkään -
ennen kuin on verta ohennettu vähintään kuukauden verran.
Tämä on tärkeä asia. Jos ei olla ihan varmoja, -
kauanko eteisvärinä on ollut... Jos se on ollut yli 2 päivää, -
eteisessä voi jo olla tulppa. Jos silloin rytmi palautetaan, -
tulppa pamahtaa aivoihin ja tulee aivohalvaus.
Siksi tällöin on perusteltua ohentaa verta ensin kuukauden verran -
ennen kuin lähtee tämmöisiin toimenpiteisiin.
Eteisvärinällä on vaihteleva taipumus uusiutua.
Kohtauksittain ilmenevällä eteis- värinällä on pikkuhiljaa taipumus -
muuttua vuosien kuluessa pysyväksi.
Tämän takia usein jo ensimmäisen eteisvärinäkohtauksen jälkeen -
aloitetaan potilaalle beeta- salpaajalääkitys -
ja toivotaan, että se estäisi uusiutumiset.
Myöhemmin voidaan tarvita muitakin rytmihäiriölääkkeitä.
Siitä kardiologit tai sydäntautien erikoislääkärit päättävät.
Toistuvat kohtauksittaiset eteis- värinät on aika kiusallinen vaiva.
Ne ovat yleensä kiusallisempia kuin pysyvä eteisvärinä.
Joskus eteisvärinä taipumus voidaan parantaa katetriablaatiolla.
Mitä se on? Se on toimenpide, jossa hereillä olevalle potilaalle -
laitetaan paikallispuudutuksessa verisuonia pitkin katetri eteiseen.
Sillä rytmihäiriötä aiheuttavat solut eristetään sähköisesti.
Tämä toimenpide onnistuu parhaiten niillä potilailla, -
joilla eteisvärinää on vain kohtauksina ja sydän muuten terve.
Tämmöistä voidaan tehdä nykyään.
Pienessä nukutuksessa tehtävä rytminsiirto on sinänsä turvallinen.
Jos kohtaukset toistuvat usein, niistä voidaan joutua luopumaan -
lääkärien ja potilaan yhteisen harkinnan tuloksena.
Silloin täytyy vaan tottua ja hyväksyä pysyvä eteisvärinärytmi.
Rytmi tasataan sykettä tasaavien lääkkeiden avulla.
Löydetään lääkitys, jossa lyöntitiheys on noin 70 krt/min.
Haarukassa 60-80 krt/min. elämän- laatu on usein ihan kohtuullinen, -
jos leposyke on siis 60-80 lyöntiä/min.
Jos ei muuten tule hyvä, -
niin ääritapauksissa oireita hoidetaan siten, -
että katkaistaan eteisten ja kam- mioiden välinen johtuminen täysin.
Laitetaan sydäntahdistin. Syke pakotetaan tasaiseksi sen tahtiin, -
ja epäsäännöllisen sykkeen aiheuttamat oireet häviävät.
Sitten vielä aivohalvausvaarasta.
Aivohalvaus on todellinen ja pelätty riski.
Jos oireita ilmenee (puhekyky, käden toiminta tms.), -
niin äkkiä sairaalan poliklinikalle estäviin toimenpiteisiin.
Tämä on erittäin tärkeää. Siinä pitää toimia nopeasti.
Siinä on ihan tunneista kysymys.
Voidaan jopa näin sanoa, jotta saadaan asia hoidetuksi.
Ne ovat siis ne onnettomat hyytymät, -
joita eteisvärinässä voi muodostua eteiseen potilaalla, -
jolla ei ole antikoagulanttihoitoa päällä.
Siellä on se iso murhenäytelmä -
eli aivohalvaus vaarana.
Tästä syystä nykyään suositellaan, -
että ikääntyvien on hyvä tarkkailla sykettä silloin tällöin itse -
ainakin kerran kuukaudessa.
Tämä nykysuositus on mielenkiintoinen.
Ikäihmisten kannattaisi tarkastella -
oman sydämensä sykettä ainakin kuukausittain.
Sitähän ei aina tästä saada varmuudella selville.
Se voidaan todeta verenpainemittarilla siitä, -
ettei mittari suostu mittaamaan. Tai sitten voidaan...
Yleensä ihmiset eivät käytä stetoskooppia.
Aikanaan lääketiedettä opiskellessani meillä oli vähän snobi -
keuhkosairauksien professori, joka ei halunnut käyttää stetoskooppia.
Hän sanoi haluavansa kuunnella kunnolla. Hoitajalla oli silitetty, -
hieno pellavaliina, jonka hän ripusti potilaan rinnalle.
Hienosteleva lääkäri painoi korvansa rintaa vastaan tiiviisti.
Liina oli siinä siis välissä. Hän sanoi niin kuulevansa paremmin.
Se on ihan totta. Jos sinulla on puoliso, -
niin voisi leikkisästi käskeä tekemään saman.
Ilman stetoskooppia kuulee kyllä, lyökö se tasaisesti vai ei.
No, tämä oli vähän tämmöinen kevennys tässä välillä.
Kerran kuussa ikäihminen voisi siis katsoa, -
lyökö sydän tasaisesti. Kuten aikaisemmin totesin, -
niin älypuhelimissa on toiminto, jolla voidaan katsoa, -
onko lyönti tasaista vai ei.
Lääkärinhän se on helppo selvittää, kun stetoskooppi sen paljastaa.
Kaikki heikot ja epäsäännölliset lyönnit eivät tunnu pulssissa.
Tämä ei välttämättä kerro, mitä sydämessä tapahtuu.
Stetoskooppi kertoo ja tietysti sydänfilmi.
Jos olet epävarma, niin käy lääkärissä.
Ilman verenohennushoitoa eli antikoagulaatiohoitoa keskimäärin -
5 % eteisvärinäpotilaista saa vuoden aikana aivoverenkiertohäiriön.
Lääketieteessä 5 % on hirvittävän iso luku.
Riski voi olla pienempi tai suurempi riippuen -
taustalla olevan sydäntaudin laadusta.
Jopa 10 % voi saada sen, -
jos taustalla on paha sydäntauti, esim. vajaatoiminta.
Riskiä lisäävät sitten todellakin sydämen vajaatoiminta, -
kohonnut verenpaine, ylipaino, diabetes, korkea ikä -
ja muut verisuonisairaudet: valti- monkovettumatauti/arterioskleroosi.
Aivohalvausriski on suuri.
Jos riskipisteitä tulee 2 tietyn riskilaskennan perusteella, -
suositellaan verenohennus- eli antikoagulaatiohoitoa.
Oma kokemukseni on, että antaisin kaikille, -
joilla on pysyvä eteisvärinä, anti- koagulaatiohoitoa. Ilman muuta.
Verenohennushoito vähentää ratkaisevasti riskiä, -
että sinne tulee aivohalvausta aiheuttavia tulppia.
Se on erittäin tärkeä niille eteisvärinäpotilaille, -
joiden aivohalvausriski on suuri eli riskipisteitä tulee 2 tai yli.
Aspiriinilla ei ole mitään virkaa tässä. Se ei tulppien syntyä estä.
Sen sijaan aiemmin mainittu sydänaspiriini on erittäin tärkeä -
ja oleellinen joka ikiselle sepelvaltimotautipotilaalle, -
mutta se on eri asia.
Useimmille ainakin yli 65-vuotiaille -
ja kaikille yli 75-vuotiaille potilaille, -
joilla on yksikin - siis se riittää - eteisvärinäkohtaus, -
silloin riskipisteitä kertyy 2 tai enemmän.
Silloin heille aloitetaan aina verenohennushoito, -
ellei hoidolle ole vasta-aihetta.
Tietysti potilaan täytyy siihen suostua. Hänet pitää motivoida.
Potilaalle pitää selittää riski. On SUURI riski saada aivohalvaus, -
jos ei tätä lääkettä käytä.
Leikillisesti sanoen lääkäri on usein myyntimies tai markkinoija, -
jotta potilas ymmärtää todella, millaisen riskin hän ottaa, -
jos hän ei syö verenohennuslääkettä.
Perinteinen, edullinen ja vuosikym- meniä käytetty lääke on Marevan.
Marevan-annos räätälöidään sopivaksi INR-kokeen avulla, -
joka otetaan laboratoriossa tai kotona ja annetaan dieettiohjeet.
K-vitamiinin saannin pitää olla kohtuullisen vakio, -
koska K-vitamiini on Marevanin vasta-aine.
Siitä annetaan erityiset ohjeet.
Sitten on uusia lääkkeitä, kuten apiksabaani, -
dabigatraani, edoksabaani ja rivaroksabaani.
Kun näitä käytetään, ei laboratoriomittauksia tarvita.
Ne ovat kyllä varsin kalliita. Niistä tietyissä tilanteissa saa -
Kela-korvauksen, mutta ovat siis käteviä, -
ettei tarvita laboratoriokokeita.
Joissakin riittävä annos on 1 tabl./pv, mikä on aika kätevää.
Kun verta aletaan ohentaa, pitää huomioida vuotovaaran riskitekijät.
Jokin vuotovaaraa lisäävä sairaus? Niitäkin on.
Erikoislääkäri miettii tarkkaan: käytetäänkö, mitä lääkettä -
ja millä annoksella. Lääkärien asia on arvioida -
munuaisten toimintakyky; se pitää tehdä jo ennen hoidon aloitusta.
Mikä on sitten ennuste?
Oikein hoidettu pysyvä eteisvärinä ei juuri lisää kuolleisuutta.
Sen kanssa yleensä hyvin pärjää.
Pysyväksi muuttunut tauti yleensä iän myötä hidastuu, -
jolloin rytmiä hidastavaa lääkettä vähennetään tai se lopetetaan.
Suomessa kymmenillä tuhansilla on verenohennushoito, -
josta huolimatta he viettävät täysin normaalia elämää.
Kiitos, kun olit mukana Herra käyttää lääkäriä -ohjelmassa.
Jatkan vielä eteisvärinästä ensi jaksossa.
Jos ohjelmasta on ollut sinulle hyötyä, voit tukea tuottamista -
soittamalla numeroon 0600-10177. Puhelun hinta on noin 12 euroa.
Voit myös laittaa maksun ruudussa näkyvälle pankkitilille.
Laita siihen viite, niin tukesi ohjautuu tälle ohjelmalle.
Kiitos, kun olit mukana.
Tekstitys: Tuula-Riitta Virrankare