Tervetuloa Herra käyttää lääkäriä -ohjelmaan.
Näissä jaksoissa olen puhunut sydämestä ja verenkierrosta.
Raamattu sanoo, että yli kaiken varjele sydämesi, -
sillä sieltä elämä lähtee. Tämä sanottiin jo tuhansia vuosia ennen -
kuin William Harvey havaitsi ja ymmärsi koko verenkiertoa.
Raamatussa sanotaan myös, että terveydeksi on iloinen sydän.
Voimmekin olla iloisia siitä ihmeellisestä mekanismista, -
joka saa sydämesi lyömään noin 100 000 kertaa/vrk.
On jännittävää, että sydän lyö, -
mutta et havaitse etkä tunne sitä. Niin kuin ei mitään tapahtuisikaan.
Mutta annas olla, jos se lyö sekunnin murto-osan liian aikaisin -
tai liian myöhään, niin tunnet tuossa muljahduksen.
Elimistössä on järjestelmä, joka poistaa kaikki aistimukset -
normaalista sydämenlyönnistä. Muuten olisi aika hankalaa, -
jos tuntisi muljahduksen 100 000 kertaa/vrk.
Elimistön säätelyjärjestelmät sulkevat tarpeettoman pois.
Silti jokainen huomaa sydämen lisälyönnin ja miettii, -
mitenkähän tässä käy, kun tulee joku rytmihäiriö.
Mutta ei syytä huoleen, koska 50 %:lla on ihan normaalisti -
päivittäin lisälyöntejä. Ne ovat yleensä täysin vaarattomia.
Silloin on ongelmia, jos tilanne täysin muuttuu.
Tulee uudenlaisia lisälyöntejä, joita ei ole ollut -
tai ne ovat sarjassa. Silloin on aina hyvä käydä lääkärissä.
Yleensä lisälyönnit ovat siis harmittomia, kovin yleisiä -
eikä niistä pidä hermostua. Niille on aina joku syy: -
liika valvominen, väsymys, rasitus, kahvinjuonti, -
kolajuomat tai nykyään lapsilla energiajuomien käyttö.
Alle 15-vuotiaalle ei energiajuomaa oikeastaan pitäisi antaa ollenkaan.
He voivat juoda sitä suuria määriä. Se voi olla jopa hengenvaarallista.
Aiheuttaa häiriökäyttäytymistä.
Voi miettiä ADHD-tyyppistä levotonta käytöstä lapsilla, -
niin paljonko siitä menee energia- ja urheilujuomien tilille?
Eli lapsille ei niitä pitäisi myydä ollenkaan.
Sydämenlyönti voi kiihtyä, hidastua, muuttua epätaloudelliseksi -
tai epätarkoituksenmukaiseksi. Se voi johtaa oireisiin: -
tykytyksiin, huonoon vointiin, huimaukseen.
Vielä tärkeämpää on, että se voi aiheuttaa häiriöitä pumppauksessa.
Sydämessä on 2 pumppua: oikean- ja vasemmanpuolimmainen.
Oikea pumppaa verta keuhkoveren- kiertoon ja vasen elimistöön.
Molemmissa pumpuissa on 2 venttiiliä ja hyvin tarkka säätö.
Sydämenlyönti lähtee eteisestä sinus- eli tahdistinsolmukkeesta.
Siitä sähköinen virta lähtee liikkeelle.
Suunnittelu on tarkkaa. Sydämessä on ainakin 3-laista lihaskudosta, -
joissa sähköisen impulssin nopeus on säädetty tarkoituksenmukaiseksi.
Kun se lähtee sinussolmukkeesta, piuhassa on tietty hidaste.
Näin eteiset pystyvät täysin tyhje- nemään ennen kammion pumppausta.
Säätö on hyvin tarkkaa. Kaikki lihasvoima, mitä tarvitaan -
elämän ylläpitoon, käytetään parhaalla mahdollisella tavalla.
Sydämen oikean eteisen seinämässä oleva tahdistin- eli sinussolmuke -
lähettää sähköimpulssin, -
jonka seurauksena eteiset ensin tyhjentyvät kokonaan.
Veri työntyy kammioon.
Sekunnin murto-osan kuluttua sähköimpulssi siirtyy -
eteiskammiosolmukkeen (tähän solmukkeeseen palataan) kautta -
siirtyen kammioiden puolelle, jolloin kammiot supistuvat.
Lihakset supistuvat suunnilleen yhtä aikaa.
Ne ovat kierteisinä eli niin kuin rätti väännettäisiin kuiviin.
Mitään turhaa siellä ei tapahdu, vaan kaikki veri tehokkaasti -
pumpataan eteenpäin.
Supistus työntää veren oikeasta kammiosta keuhkoverenkiertoon -
ja vasemmasta kammiosta muuhun verenkiertoon kaikkialle elimistöön.
Tahdistinsolmuke, josta ärsyke lähtee, on varsinainen ihme.
Siellä käynnistyy automaattisesti -
sydämen lyöntiä varten tarvittava sähkövirta 100 000 krt/vrk.
Se on hämmästyttävän nerokkaasti suunniteltu!
En mene yksityiskohtiin, mutta lisätietoja saa -
englanninkielisestä kirjastani The Image of God, -
jonka julkaisin joitakin vuosia sitten.
Tahdistinsolmuke kiihdyttää sykettä tarvittaessa.
Jos veren tarve lisääntyy rankassa rasituksessa, -
verenkierto voi silloin 5-kertaistua.
Silloin syke eli lyöntitiheys nousee jopa 200:aan/min., -
mikä on kyllä ihan normaalia. Se vastaa vain lihasten pyytämään -
lisähappeen ja lisävereen. Kun sydän kovassa rasituksessa -
lyö 200 kertaa/min., se ei ole rytmihäiriö, -
vaan tarkoituksenmukaista sykkeen kiihtymistä liikunnan aikana.
Lapsilla ja nuorilla aikuisilla mekanismi on hyvin herkkä.
Sydämen lyöntitiheys voi vaihdella jopa hengityksen tahdissa.
Näillä refleksit ovat erittäin voimakkaita.
Muistan, kun tein pienen leikkauksen -
kehonrakennusta harrastavalle lihaksikkaalle nuorukaiselle, -
jolla hyvän kunnon ansiosta lepopulssi oli 40 tai vähän alle.
Hän sai ilmeisesti pelkoreaktion puudutuksen aikana.
Hän jännitti ja pidätti hengitystä niin, että vaikka hän oli siinä -
tutkimuspöydällä vaaka- eli makuuasennossa, -
puudutuksesta tuli niin voimakas reaktio, että hän pyörtyi makuulla.
Se on aika harvinaista. Arvasin, mistä on kysymys.
Äkkiä vaan jalat ylös, niin verta tuli riittävästi systeemiin, -
ja sydän reagoi siihen kiihdyttämällä tahtia.
Ponnistuksessa tuleva vaikutus on tosi voimakas. Palaan siihen vielä.
Se vaikuttaa sydämenlyöntiin auto- nomisen hermoston refleksin kautta.
Normaalia sydämen rytmiä kutsutaan lääketieteessä sinusrytmiksi.
Rytmihäiriöissä (arytmia) sydämen toiminnan -
sähköinen säätely eri syistä häiriintyy.
Miten rytmihäiriöitä sitten tutkitaan?
Kuten sanoin, joka toisella on niitä päivittäin.
Samantyyppisinä samoissa tilanteissa toistuvina -
ei niistä tarvitse huolestua eikä juuri lääkitystä tarvita.
Lääkäri mittaa verenpaineen, kuuntelee sydämen -
ja tarvittaessa ottaa sydänfilmin. Asia on yleensä sillä selvä.
Eri rytmihäiriöt aiheuttavat kuitenkin hyvin erilaisia oireita.
Tässä on taas tärkeää, että kerrot lääkärille huolellisesti, -
mitä tapahtui. Potilaan kertomista tiedoista -
lääkäri pääsee juoneen kiinni. On hyvin tärkeää miettiä, -
mistä oikeastaan on kysymys.
Lääkäreillekin tiedoksi, että kannattaa aina antaa potilaan -
kertoa ihan kaikessa rauhassa olostaan ja miksi hän tuli.
Ei saa keskeyttää ennen kuin kertomus on johdonmukaisesti loppu.
Jos potilas keskeytetään, hän hä- määntyy ja hukkaa punaisen langan.
Sitten voidaan koko diagnoosi hämäännyksen takia menettää.
Pelkästään potilaan kertomus usein paljastaa, mistä on kyse.
Tärkein tutkimus rytmihäiriön tote- amiseksi on sydämen sähkökäyrä -
eli EKG. Tässä sydänfilmin rooli on tärkeä.
Yleensä leposydänfilmin merkitys ei ole hirveän iso, -
mutta rytmihäiriöissä se on sitä.
Etenkin, jos sydänfilmi saadaan otetuksi häiriön aikana, -
niin häiriön luonne yleensä selviää siitä oikein hyvin.
EKG:n tulkinnastahan on kirjoitettu -
entisen H:gin puhelinluettelon paksuisia kirjoja.
Se on semmoista tiedettä, joka on erikoisihmisten hallittavissa.
Tärkeämpää melkein tässä ovat potilaan oireet, -
miten häiriö potilasta vaivaa. Ne ovat A ja O.
Usein rytmihäiriöt ovat ajoittaisia eli kohtauksellisia.
Ne tulevat ja menevät, ja rauhallisen vaiheen EKG on ihan normaali.
Silloin ei rytmihäiriön tyyppi selviä. Mitäs sitten tehdään?
Silloin voidaan käyttää sydänfilmin pitkäaikaisrekisteröintiä.
Potilas kantaa mukanaan pientä rekisteröintilaitetta -
vuorokauden tai joskus parikin päivää.
Kyseessä on Holter-tutkimuslaite -
eli 24 tunnin EKG-sydänfilmin vuorokausirekisteröinti.
Se laitetaan vyötärölle ja siihen kiinnitetään -
iholle asetettavat sydämen sähkökäyrää rekisteröivät johdot -
tähän ja piuhat laitteeseen. Laite rekisteröi potilaan -
joka ikisen sydämenlyönnin vuorokauden tai parin ajalta.
Tutkimuksessa tarkastellaan ja etsitään -
mahdollisia eteis- tai kammio- peräisiä lisälyöntejä.
On hyvin tärkeää, lähteekö lisälyönti -
tai lyönnin väliinjättämisilmiö -
sydämen eteispuolelta vai kammiopuolelta.
Lisäksi katsotaan, onko se nopea vai hidas.
Sähkökäyrässä näkyy sähkön johtuminen eteisestä kammioihin.
Siinä myös poissuljetaan sydäntoi- minnan kannalta vaaralliset tauot.
Jos tietyissä ammateissa toimiessa esiintyy huimausta, pyörrytystä -
tai jopa pyörtymisiä, niin on hyvin tärkeää selvittää, -
mistä se johtuu. Silloin ei voi toimia tietyissä tehtävissä, -
kuten esim. lentokoneen kapteenina.
Nämä ovat aika tärkeitä asioita selvittää.
Tutkimuksen avulla selvitetään rytmihäiriöiden luonne -
ja mahdollinen rytmihäiriö- lääkityksen tarve.
Tässä on hyvä mainita, että rytmihäiriölääkitystä tarvitaan -
oikeastaan tavattoman harvoin.
Niiden käyttöön pitää olla erittäin hyvät perustelut.
Tutkimuksessa selviää myös, onko tarvetta sydämen tahdistimelle.
Ovatko tauot niin pitkiä, että ne ehkä ovat hengenvaarallisia -
ja pitää asentaa tahdistin.
1-2 vuorokauden Holter-rekiste- röinnin avulla selviävät myös -
autonomisen eli tahdosta riippu- mattoman hermoston toimintahäiriöt.
Jos iäkkäämmät ihmiset pomppaavat sängystä pystyyn -
hyvin nopeasti esim. mennäkseen yöllä WC:hen -
ja tasapainonhallinta pimeässä kärsii, -
verenpaine ei aina ehdi mukaan. Siinä voi pyörtyä ja kaatua.
Kannattaa hetki istua sängyllä valot päällä ja sitten mennä.
Silti äkkiä pystyyn pompattaessa voi tulla -
verenpaineen lasku (posturaalinen hypotonia) -
eli asennosta riippuva verenpaineen lasku.
Sitä voidaan tutkia mittaamalla verenpaine vastaanotolla -
maaten, istuen ja seisten tietyn protokollan mukaan.
Näin nähdään, mitä siinä tapahtuu. Samalla täytyy mitata syke, -
koska tätä on kahta laatua.
Ikäihmisen koko autonominen hermosto on tavallaan liian laiska -
eikä se nosta pulssia. Sen takia paine putoaa äkisti noustessa.
Harvinaisempi tyyppi on, että se reagoi liian nopeasti.
Tulee liian kova tykytys, jolloin pumppausteho ei enää ole niin hyvä.
Siitä johtuu huimaus. Se selviää aika yksinkertaisilla kokeilla.
Modernimpi rytmihäiriön tutkimis- laite on harvinaisille tapauksille.
Henkilöllä on pyörtymistaipumusta.
Jos sen arvellaan johtuvan sydämestä, se pitää selvittää.
Etenkin liikennevälineitä kuljetettaessa -
tällainen häiriö voi olla hyvin kohtalokas.
Sitä tutkitaan rytmivalvurilla. Se on pikkusormen kokoinen laite, -
joka asennetaan rintakehän ihon alle paikallispuudutuksessa.
Sen avulla sydämen sähköistä toimintaa voi valvoa jopa vuosia, -
jotta saadaan selville, mitä siellä tapahtuu.
Näitä ei ole helppo aina selvittää. Se on vähän salapoliisityötä.
Diagnostinen prosessi eli tutkimus voi kestää kauan -
ennen kuin selviää, mistä on kyse.
Sydämen rytmin nauhoituskaan ei silti aina auta selvittämään -
pyörtymisen tai sydämestä johtuvaa tajunnanhäiriön syytä, -
mutta se on kuitenkin tehtävä näissä tapauksissa.
Joskus se selviää ihan kunnon haas- tattelulla ja perustutkimuksella.
Jos syy ei selviä ja potilas on semmoisessa työssä -
- tai on äkillinen pyörtyminen kaikillekin vaarallista, -
silloin on tarjolla ihon alle asennettava rytmivalvuri.
Se on tosiaan pitkulainen, metallinen -
rytmin rekisteröintiin suunniteltu laite, -
jonka mitat suunnilleen ovat 6 x 2 x 1 cm, paino 17 g.
Se laitetaan rintalastan vasemmalle puolelle paikallispuudutuksessa.
Se ei ole sen ihmeempää, vaan tehdään ihan poliklinikalla.
Potilas saa mukaansa aktivointi- kapulan, kuin TV:n kaukosäätimen.
Sen käyttö opetetaan ennen kotiutusta.
Se on pieni taskussa mukavasti kulkeva aktivointikapula.
Laite ohjelmoidaan yksilöllisesti ja se voidaan ohjelmoida myös -
havaitsemaan poikkeavaa rytmiä automaattisesti.
Laite toimii siellä jopa 1-3 vuotta ja sitten poistetaan.
Sen voi tietysti poistaa heti, kun sydänperäisen pyörtymisen syy -
on selvinnyt. Kun potilaalla on tämä kohtaus, -
hän aktivointikapulalla aktivoi laitteen.
Se rekisteröi rytmiä ja tallentaa sen muistiin.
Kun laitetta painaa, se tallentaa myös aktivointia edeltävää rytmiä -
ja muutaman seuraavan minuutin rytmiä.
Siitä erikoislääkärit selvittelevät, mitä oikein tapahtui.
Yleensä noin 11 kk:n seurannassa pyörtymisen syy selviää -
suurelta osalta potilaista.
Tällähän tutkitaan epäselvästä syystä johtuvaa pyörtymistä, -
mutta se soveltuu kuitenkin vain ongelmaryhmille.
Jos pyörtyminen johtuu sydämestä, -
esitietojen tarkka kysyminen on tärkeää.
Sydänperäiselle pyörtymiselle tyypillistä on, -
että alku on salamannopea ja usein ilman mitään ennakko-oireita.
Kohtaus kestää lyhyen aikaa, ja potilas toipuu siitä nopeasti.
Tämä on ominaista sydänperäiselle pyörtymiselle.
Tässä sitten voidaan useimmiten -
saada laitteella selville, onko ongelma sydämestä johtuva.
Kun rytmihäiriön laatu selviää, aina pitää selvittää tausta.
Sehän ei ole sinänsä mikään sairaus, vaan oire jostakin.
Ei voida olla tyytyväisiä siihen, että rytmihäiriön laatu selviää.
Pitää selvittää, onko sen taustalla joku muu sydänsairaus.
Silloin tarvitaan erikoislääkärin tutkimuksia.
Milloin sitten yleensä mennään tutkimuksiin tai hoitoon?
Koska rytmihäiriöitä on joka toisella päivittäin, yleisohje on, -
että jos tapahtuu jotain uutta. Jos tulee jotain ennennäkemätöntä, -
niin silloin pitää mennä tutkimuksiin ja hoitoon.
Varsinkin, jos rytmihäiriöön liittyy rintakipua, voimattomuutta, -
pyörrytystä tai tajunnan menetys, siis pyörtyminen, -
hoitoon pitää tällöin lähteä välittömästi poliklinikalle.
Jos rytmi on vain epäsäännöllinen tai liian tiheä, -
muttei edellä mainittuja oireita, voi muutaman tunnin odotella, -
menikö tämä nyt ohi.
Muistutan siitä, että varsinkin nuorten rytmihäiriöistä valtaosa -
on hyvänlaatuisia eli vaarattomia.
On aika mielenkiintoista, että on ihmisiä, jotka eivät tunne niitä.
Niillä on rytmihäiriöitä, mutta ne eivät tiedä niistä mitään.
Miten rytmihäiriöitä hoidetaan? Hoito riippuu kokonaan siitä, -
millainen rytmihäiriö on kyseessä.
Ennen kaikkea tärkeää on, mistä se johtuu.
Yleensä niitä voi hoitaa lääkkeillä, aina ei tarvita tahdistinta.
Eri rytmihäiriöihin on omat erityiset lääkkeensä.
Sitten tarkastelen näitä lisälyöntejä.
Siinä on usein kyse siitä, että sähköinen ärsyke, -
mikä aiheuttaa sydämen lyönnin, lähtee jostain muualta -
kuin eteisessä olevasta sinussolmukkeesta.
Silloin tapahtui jotain, -
että sähköinen ärsyke lähti väärästä paikasta.
Valtaosa näistäkin on tietysti vaarattomia.
Nämä olivat niitä, joita tulee syyttä joka toiselle joka päivä -
ja kaikille tulee liiasta kahvista tai runsaasta alkoholista.
Alkoholi laukaisee aika herkästi näitä.
Joillakin viinilasillinen voi tehdä sen ja aiheuttaa isonkin ongelman.
Vuorokauden optimi kahvimäärä on 3 kuppia.
Ylimenevistä saattaa tulla ongelmia.
Myös valvomisen ja rasituksen yhteydessä tulee.
Näissä stressitilanteissa -
veressä on liikaa adrenaliinia ja muita tällaisia hormoneja.
Stressihormonit aktivoivat sydäntä -
ja ärsyttävät tervettäkin sydäntä aiheuttaen lisälyöntejä.
Lisälyönnit voivat saada alkunsa väärästä paikasta.
Se väärä paikka voi olla siellä eteisessä tai kammion seinämässä.
Silloin puhutaan edellisessä eteislisälyönneistä -
ja jälkimmäisessä kammiolisä- lyönneistä. Ne näkyvät EKG:ssä, -
jos se saadaan otettua rytmihäiriön ollessa päällä.
Asia selviää siitä kyllä hyvin.
No, mitä ne oireet sitten ovat? Jokainenhan tietää, -
että ne tuntuvat yleensä muljahduksena rinnassa.
Monet aistivat pelkästään lisälyöntiä seuraavan tauon -
tavallista pidempänä ja kokevat, että sydän jätti lyönnin väliin.
Tämä on toinen tyyppi kokea lisälyönti.
Ei niitä päivän askareissa aina edes huomaa.
Ne tuntuvat rauhallisessa tilanteessa, kun ei ole puuhaa menossa.
Aika tyypillistä on, että vuoteessa ennen nukahtamista ne tuntuvat.
Se voi usein johtua siitä, että on huono yleiskunto.
Kun menee pystystä makuulle, niin sydämeen syöksyy -
huomattava ylimäärä verta ja se voi palauttaa muutamat lisälyönnit.
Näitä tulee ennen nukahtamista huonokuntoisilla.
Tässähän auttaa se, että nukkuu oikealla kyljellä.
Näin sydämeen tulee pienempi kuor- mitus. Sängynpäätyäkin voi nostaa.
Huonokuntoiselle parempi hoito on käydä lenkillä ja punttisalilla.
Se hoituu sillä. Läheskään kaikki eivät siis tunne -
paljojakaan lisälyöntejä. Tämä on ongelma, kuten myöhemmin selviää.
Toistan vielä, että ne ovat siis yleensä vaarattomia.
Jos niitä on runsaasti, ilmiö on uusi tai oireet ovat häiritseviä, -
jos huomaa yli 5 lyöntiä/min., kan- nattaa käydä lääkärillä puhumassa.
Ja tietysti heti, jos on rinta- kipuja, ahdistusta tai hikoilua.
Silloin aina päivystyspoliklinikalle.
Tällöin lääkäri selvittää sen kuun- telemalla sydäntä stetoskoopilla.
Siinä selviää heti, onko rytmi tasainen, säännöllinen, -
onko mitään sivuääniä. Kokenut lääkäri saa siitä paljon tietoa.
Sydänfilmi otetaan tietysti aina.
Jos tulokset ovat normaaleja, ihminen on nuori -
eikä ole muita oireita, niin muita tutkimuksia ei tarvitakaan.
Jos lääkäri epäilee sydänsairautta, lisätutkimuksina voidaan tarvita -
sydämen ultraääni, joka on erinomainen tutkimus.
Geeliä rinnalle ja anturia liikuttamalla saadaan asioita selville.
EKG:n vuorokausirekisteröinti tai rasituskoe tilanteesta riippuen.
Jatkan vielä lisälyönneistä, koska asia on yleinen, tärkeä -
ja joka toinen niistä kärsii, -
niin puhutaan niistä vielä ensi jaksossa jonkin verran lisää.
Kiitos, kun olit mukana Herra käyttää lääkäriä -ohjelmassa.
Muista, että yli kaiken varjele sydäntäsi, sillä sieltä elämä lähtee.
Terveydeksi on iloinen sydän.
Näitä ei kannata murehtia, vaan aina pitää mieli iloisena, -
niin se pitää sydämen myös terveenä.
Muistetaan myös, kuka on meille tämän sydämen antanut -
ja kiitetään Häntä tästä ihmeellisestä laitteesta.
Arvoisa katsoja! Kiitos, että olet ollut mukana ohjelmassamme.
Jos olet saanut ohjelmasta apua tai hyödyllistä lisätietoa, -
voit tukea ohjelmien tuottamista soittamalla numeroon 0600-10177.
Puhelun hinta on noin 12 euroa. Voit myös laittaa tukesi -
ruudussa näkyvälle pankkitilille viitteen kera, -
niin se ohjautuu tälle ohjelmalle. Kiitos!
Tekstitys: Tuula-Riitta Virrankare