Hyvät katsojat! Tervetuloa Herra käyttää lääkäriä -ohjelmaan!
Nyt ajattelin puhua kolesterolista. Sehän herättää -
voimakkaita tunteita puolesta ja vastaan.
On ajatuksia välillä, että pitäisi syödä kolesterolilääkkeitä.
Välillä ei pitäisi niitä syödä.
Milloin pitäisi syödä karppaamalla pelkkää lihaa, -
milloin voita, milloin margariinia, milloin taas jotakin öljyjä.
Näistä kiistellään erittäin tiukasti mediassa -
ja ihmisillä on hyvinkin voimakkaita mielipiteitä.
Näissä keskusteluissa on syytä muistaa, -
että takana voi olla erilaisia kaupallisia intressejä.
Yleensä on hyvä luottaa viralliseen näkemykseen eikä muotivirtauksiin.
Jotkut ravintomuotivirtaukset voivat olla kohtalokkaan vaarallisia.
Aina pitäisi näissäkin tarkistaa tausta: kuka puhuu, kenen laskuun -
ja mitä intressejä siinä mahdollisesti on.
Yleensä viralliset suositukset ovat varsin maltillisia, -
hyvin perusteltuja ja perustuvat pitkäaikaisiin tutkimuksiin.
Nämä viime aikoina tulleet uudet ravitsemussuositukset ovat -
varsin hyviä. Niissä neuvotaan lisäämään -
vihannesten ja hedelmien määrää 500-600 grammaan/vrk, -
käyttämään niitä runsaasti. Ylärajaa ei siinä ole.
Erittäin tärkeää on, että vähennetään -
punaisen lihan käyttöä huomattavasti.
Suomalainen raavas mies tykkää syödä lihaa ja syö sitä 1,5 kg/vko.
Sitä saisi syödä vain 0,5 kg/vko.
Tämä on perusteltu ja tutkittu asia.
Jos näitä noudatetaan, samoin riittävää kuidunsaantia ja liikuntaa, -
niin silloin asiat ovat yleensä aika hyvällä mallilla.
Mitä sitten veren rasvapitoisuudet Suomessa nykyään ovat?
Veriseerumin kokonaiskolesteroli ja triglyseridipitoisuudet, -
joka on toinen mitattava rasva, suurentuvat -
miehillä n. 50 ikävuoteen ja naisilla 60-70 ikävuoteen asti.
Väestötasolla tärkeimmät terveyttä edistävät rasva-arvot ovat -
veriseerumin alle 5 mmol:n kokonaiskolesterolipitoisuus -
ja alle 3 mmol:n LDL-kolesteroli -
eli pahan kolesterolin pitoisuus.
Näistä poikkeavat rasva-arvot ovat suomalaisessa väestössä yleisiä.
Se ei silti tarkoita sitä, että kaikki tarvitsisivat lääkehoitoa.
On hyvä huolellisesti pohtia ja arvioida, kuka sitä tarvitsee.
Tietysti lääkäri sitä suosittelee, mutta on näistä hyvä itsekin -
ymmärtää aika paljon, jotta osaa tehdä -
asiasta perillä olevia päätöksiä oman terveytensä suhteen.
No, mitkä ovat tyydyttyneen rasvan lähteet, josta kolesterolia tulee?
Ne vaihtelevat iän ja sukupuolen mukaan.
Finravinto 2007 -tutkimuksessa -
juustojen, voin ja voita sisältävien levitteiden runsasta käyttöä -
todettiin kaikissa ikäryhmissä Suomessa.
Nuorilla miehillä korostui pizzan ja pikaruoan, -
55-64 -vuotiailla miehillä makkaran, rasvaisten liharuokien, -
nuorilla naisilla suklaan -
ja 55-64 -vuotiailla naisilla makeiden välipalojen nauttiminen.
Ylipainosta on tullut merkittävä valtimosairauksien riskitekijä.
Lisäksi kasvaneessa ylipainossa eräs merkittävä tekijä lienee -
myös selkeästi lisääntynyt alkoholinkulutus.
Miehistä on ylipainoisia n. 60 %, naisista 40 % -
ja lapsista ehkä 25-30 %. Nämä ovat aika isoja lukuja.
Myönteisiä ravintomuutoksia on tietysti tapahtunut.
Äskettäin ilmestyi tutkimus, että ihmiset kyllä tietävät, -
mitä pitäisi syödä. Suurin osa ei noudata näitä kuitenkaan.
Ollaan realisteja, mutta pyritään kuitenkin oikeaan suuntaan.
Tosiasia on, että ylipainoisuus ja liikapaino ovat lisääntyneet -
erityisesti lapsilla merkittävästi ja tämä on huono juttu.
Lapsilla tapahtuvat muutokset kasautuvat iän mukana.
Jos ei siihen puututa, -
siitä ei välttämättä hyvää seuraa myöhäisessä keski-iässä.
No, 5-vuotiaalla muutos on ollut pieni.
Pojilla ylipainoisten osuus oli v. -86 vain 10 %.
Ei siitä niin kauaa ole. 20 vuotta myöhemmin pojilla edelleen 10 %.
Tytöillä v. -86 ylipainoisia 5-vuotiaita oli 15 %.
Nyt vuonna 2006 oli 18 %.
Mutta missä on jotakin tapahtunut?
12-vuotiailla lapsilla lisäys on huomattava ja merkittävä.
Tytöillä ylipainoisten osuus on suurentunut 13 %:sta 19 %:iin -
ja pojilla vastaavasti 13 %:sta peräti 24 %:iin.
Mistä tämä johtuu?
Merkittävin syy näin voimakkaaseen lisääntymiseen 12-vuotiailla on -
todennäköisesti arkiliikunnan väheneminen -
- siis netti, videopelit, TV - ja sokerin saannin lisääntyminen.
Merkittävää tässä on, että tällä aikajänteellä -
sokerin kulutus on lähes 2-kertaistunut, -
kun muut ovat pysyneet suunnilleen tasaisena.
Esim. 1,5 litran limonadipullossa -
saattaa olla 60 palaa sokeria -
ja se kulautetaan hyvinkin nopeasti.
Ei varmaan tulisi pöydältä napsittua 60 sokeripalaa, -
sitä sokerimäärää, mutta se tulee juoman mukana.
Näihin kannattaa kiinnittää huomiota.
Sokerittomissa limonadeissa on taas muita haitta-aineita.
Merkittävä lasten ylipainon lisääjä on siis aivan selvästi sokeri, -
koska sen saanti on lähes 2-kertaistunut seuranta-aikana.
Alle kouluikäisillä spontaani leikkiminen ja liikkuminen -
ei ole muuttunut. Sen sijaan koulu- ikäisten motorisoitunut ympäristö -
- lapset haetaan entisen kävelyn sijasta taksilla -
ja viihdetekniikan ja sosiaalisen median yleistyminen -
ovat vähentäneet päivittäistä energiankulutusta selvästi.
Syödään siis liikaa ja sitten paino nousee.
Korkea kolesteroli (hyper- kolesterolemia) on keskeinen syy -
verisuonten, erityisesti sepel- valtimoiden kalkkeutumiseen.
Se on hyvin tärkeä tekijä myös aivovaltimoiden, aortan -
ja alaraajavaltimoiden kalkkeu- tumisen (ateroskleroosi) synnyssä.
Veren suuri kolesterolipitoisuus -
ja erityisesti vaarallisen LDL- kolesterolin haittavaikutuksista -
valtimotautien syntyyn on vuosikymmenien tutkimustuloksena -
vahvat todisteet. Voisi melkein sanoa niin, -
että kun otetaan verikokeita ja ihmiset pyytävät koko settiä, -
niin alussa voisi ottaakin kokonaiskolesterolin, -
hyvän ja pahan kolesterolin, triglyseridit jne.
Jatkoseurannassa varmaan riittäisi pelkkä LDL-kolesterolin tutkimus.
Jos verikokeessa on suurentuneet triglyseridimäärät -
ja matala on se hyvä kolesteroli, -
niin sepelvaltimotautiriski on todella merkittävästi suurentunut.
Näissä tietysti lääkäri arvioi tämän, mutta se on hyvä tietää.
Itsekin voi laboratorioliuskoja tutkia ja tehdä johtopäätöksiä.
Milloin rasva-arvot sitten ovat häiriintyneet?
Rasva-arvojen häiriö on tila, jossa verinäytteen paha kolesteroli -
on yli 3 mmol/litra, -
triglyseridit ovat yli 1,7 -
ja hyvä kolesteroli (HDL) pieni.
Hyvän kolesterolin tarvitsee siis olla iso.
Jos se on miehillä alle 1 ja naisilla alle 1,2, -
niin silloin rasva-arvot ovat häiriintyneet.
Yleisesti käytetty kokonais- kolesterolin raja-arvo 5 -
ei tarkoin erottele suuren ja pienen riskin yksilöitä, -
vaan kyseessä on pelkkä lukuarvo.
Sen yläpuolella riski alkaa huo- mattavasti suurentua aika nopeasti.
Yleisesti väestötasolla -
tärkeimmät terveyttä edistävät rasva-arvot: -
veren kokonaiskolesteroli alle 5, -
paha kolesteroli (LDL) alle 3.
Nämä ovat ne tärkeimmät.
No, mitä sitten tehdä?
Jos korvaamme tyydyttyneet kovat rasvat ja transrasvat -
kasvisrasvoilla ja öljyillä, niin mitä hyötyä siitä saadaan.
Silloin alennetaan kokonaiskoles- teroliarvoa, kun näin tehdään.
Samalla alennetaan triglyseridi- arvoa, -
alennetaan pahaa kolesterolia (LDL) -
ja samalla nostetaan hyvää kolesterolia (HDL).
Tavoitteena on saada hyvä kolesteroli nousuun.
Yksinkertaistaen hyvä kolesteroli vie -
verisuonten seinämistä paksuuntumaa pois ja paha tuo sitä sinne.
Se on kaksisuuntainen liikenne.
Mikä transrasva sitten on? Kun halutaan kasviöljy...
Kasviöljy meillä voi olla pullossa, mutta kun halutaan, -
että kasviöljy pysyy rasiassa levitteenä, sitä lämmitetään.
Se hyytyy rasiaan eikä valu ulos. Näin se muuttuu transmuotoon -
ja menettää osan hyödyllisistä ominaisuuksistaan.
Itse en käytä mitään levitteitä. Tämä on henkilökohtainen näkemys.
Otan pullosta voileivän päälle "levitettä".
Kaadan vähän rypsi-, auringonkukka- tai oliiviöljyä -
ja pistän päälle mitä milloinkin haluan.
En siis ota sitä veitsellä rasiasta. Näinkin voi tehdä.
Jos haluaa saada rypsi- tai oliiviöljystä maksimihyödyn, -
niin pullosta pikkasen lorauttaa sitä siihen.
No, mitä muuta voi tehdä? Voi ottaa kuitua.
Kuituhan on semmoinen, että se sitoo kolesterolia.
Meillä sappi työntää sappihappoja suolistoon, -
etenkin, jos sulatetaan rasvaista tms. ruokaa, johon niitä tarvitaan.
Kuitu vie ne sappihapot mennessään.
Sappihapot muodostuvat osittain kolesterolista.
Kuidusta muodostuu reitti, joka kuljettaa kolesterolia ulos.
Kuitua kannattaa siis syödä.
Kuidun syönti alentaa kolesterolia 10-15 % eli on aika tehokas juttu.
Jos haluaa hoitaa kolesterolia ilman lääkkeitä, niin syö kuitua -
ja siirtyy öljyihin eli oliivi-, rypsi- tai auringonkukkaöljyyn tms.
Hyviä kuituja ovat kaurapuuro, ruisleipä.
Ne yleensä tunnetaan. Kaikki kuitupitoiset hedelmät ja vihannekset.
Ne kaikki ryöstävät elimistöstä pois kolesterolia.
On hyvä muistaa, että sillä saa 10-15 %:n kolesterolitason laskun.
Pelkästään kuitua syömällä.
Kalan käytön lisääminen kohtuudella. Kala on eläinproteiini.
Sitä koskee sama eläinproteiinisuositus, -
mutta kalan lisäkäyttö alentaa triglyseridirasvaa.
Sitten liikunta, mistä aiemmin on usein puhuttu.
Se on minun mielilääkkeeni, koska se on 5-tehoinen "pilleri".
Sen lisääminen alentaa kokonais- kolesterolia.
On aika jännää, että kuidulla se putoaa 10-15 %.
Jos liikkuu, niin kolesterolin edulliset muutokset ovat 10-15 %.
Liikunta hoitaa näinkin. Se alentaa kokonaiskolesterolia, -
triglyseridiarvoja, pahaa LDL-kolesterolia, -
mutta nostaa hyvää HDL-kolesterolia.
Liikunta vaikuttaa erittäin suotuisasti kaikkiin näihin arvoihin.
Jos haluat välttää joittenkin vihaamia kolesterolilääkkeitä, -
niin kannattaa ainakin nämä toimenpiteet suorittaa: -
kuitu, kasviöljy, liikunta.
Sillä saadaan jopa parempikin teho kuin statiineilla -
eli kolesterolilääkkeillä, mutta joskus niitäkin on syytä käyttää.
Mihin kolesterolihoidolla pyritään? Mitkä ovat hoidon tavoitteet?
Sen päätavoite on verisuonten kalkkeutumisen eli ateroskleroosin -
ja siitä tulevien valtimo- sairauksien ehkäisy/hoito.
Sepelvaltimo- ja aivovaltimo- sairaus, -
isojen valtimoiden (aortan) kalk- keutuminen, ääreisvaltimosairaus.
Siis näitten sekä ehkäisy että hoito.
Ketä sitten hoidetaan lääkkeillä? Tämä on jatkuva kiistakysymys.
Potilaiden kanssa aina kamppaillaan.
Välillä on aika vaikea motivoida potilaita, -
jotka tarvitsevat lääkkeitä ja joille ne ovat hyödyllisiä.
Jotkut saavat niistä lihas- kramppeja, -särkyjä ja -kipuja -
eivätkä halua niitä käyttää.
Tässä kannattaa hyvin tarkkaan pohtia ja tutkia -
ja antaa niitä lääkkeitä nimenomaan vain niille, -
jotka mitä todennäköisimmin hyötyvät niistä merkittävästi.
Kun arvioidaan oireettomien kokonaisriskiä, -
niin voidaan käyttää suomalaisille tehtyä FINRISKI-laskuria.
Lääkkeiden tarvetta arvioitaessa voidaan siis käyttää tätä laskuria.
Siinä otetaan huomioon: -
sukupuoli, siis onko mies vai nainen, ikä tietysti, -
tupakoiko vai ei, seerumin kokonaiskolesteroliarvo, -
hyvän HDL-kolesterolin pitoisuus, -
verenpaine (systolisella eli kor- keammalla paineella on merkitystä).
Sillä on suuri merkitys, onko sokeritauti vai ei.
Sukutausta on erittäin merkittävä. Meillähän on sukuja, -
joissa näitä esiintyy enemmän, toisissa vähemmän.
Jos äidillä tai isällä on ollut sydäninfarkti alle 60-vuotiaana, -
se on hyvin tärkeää. Se tulisi aina kysyä ja selvittää harkittaessa -
tarvitaanko kolesterolilääkettä vai ei.
Jos äidillä tai isällä on ollut sydäninfarkti alle 60-vuotiaana, -
se puoltaisi lääkettä, koska siinä on perimään liittyviä seikkoja.
Muut huomioon otettavat seikat -
harkittaessa kolesterolilääkkeen ottoa.
Lääkkeethän ovat yleensä näitä statiineja.
On hyvä katsoa painoindeksi, vyötärön ympärys.
Vyötärön mittaaminen on pelottava asia ja jää aika usein mittaamatta.
Pitäisi seistä ja hengitellä rauhallisesti -
ja rohjeta ottaa mittanauha esiin.
Suoliluun harjanteesta kylkiluiden alta mitataan se ympärys.
Sitten luvut ovat ihan järkyttäviä, vaikka miten vetäisi vatsan sisään.
Miehillä mitan pitäisi olla alle 1 metri -
ja naisilla 90 cm.
Ehkä ei ole sokeritautia, -
mutta lievä sokeri- eli glukoosi- aineenvaihdunnan häiriö, -
eli veren glukoosipitoisuudessa on suurentunut paastoarvo -
tai ns. heikentynyt sokerin sieto.
Sekin puoltaisi kolesterolilääkkeen käyttämistä.
Jos on epäedullisia psykososiaalisia tekijöitä, -
että on vaikea itse huolehtia terveydestään ja ruokavaliostaan, -
silloin voitaisiin harkita lääkkeen käyttöä.
Iso-Britanniassa muuten väännettiin aika pitkään kättä siitä, -
pitäisikö polypill eli monitehotabletti laittaa -
elintarvikeliikkeiden hyllyjen väliin kansaa varten.
Se saisi sieltä popsia näitä moni- teholääkkeitä ilman diagnoosia.
Hoidettaisiin näin koko väestöä. Jotkut laskivat, -
että kustannushyöty olisi suuri. Vähän sama asia -
kuin joissakin kaupungeissa joskus fluorattiin juomavesi, -
jotta hampaat pysyisivät ehjinä. Tähän ei ole onneksi menty.
Kollektiivinen pakkolääkintä ei kuulosta hyvältä.
Aina pitäisi aika tarkkaan harkita, mitä tehdä eikä tuommoisia.
Jos veren triglyseridipitoisuudet ovat suuret, -
se puoltaisi statiinilääkkeen käyttöä.
Jos henkilöllä on tulehduksellisia reumatauteja, -
sekin olisi yksi statiinien käyttöä puoltava tekijä.
Jos henkilö on ns. sohvaperuna eikä tykkää liikkua, -
hän ei saa liikunnasta kolesterolia laskevaa hyötyä.
Silloin tulisi harkita lääkettä.
Tai sitten tämä aiemmin puhuttu herkkä CRP-arvo.
Herkkä CRP-arvo verestä on sellainen veriarvo, -
joka tavallaan ennustaa tai kertoo yleisestä terveydentilasta.
Jos se on huono, kannattaisi harkita tätä lääkitystä.
Meidän täytyy olla realisteja. Emme saa kaikkia syömään kuituja, -
laihduttamaan, lenkkeilemään tms.
Jotkut eivät siihen mene tai eivät voi mennä.
Heidän tarpeensa ottaa statiini- lääkkeitä on tietysti suurempi.
Tärkein kohderyhmä on suuren riskin potilaat.
Tähän ryhmään kuuluvat ne, joilla on sepelvaltimotauti, -
sairastettu sydäninfarkti tai tehty ohitusleikkaus.
Näille aina pitää antaa kolesterolilääkettä.
Henkilö on sairastanut aivoinfarktin.
Lääkehoito tulee kyseeseen myös, kun kokonaisriski on suuri -
eikä elämäntapamuutoksia jostain syystä pystytä tekemään.
Jos on vaikea krooninen munuaisten vajaatoiminta, ehkä silloinkin.
Niillä oireettomilla olisi statiinilääkitys ihan hyvä, -
jos heidän sydäninfarkti- tai aivo- halvausriskinsä 10 vuoden aikana -
on FINRISKI-laskurin mukaan vähintään 15 %.
No, mitäs sitten meidän pitäisi syödä?
Tuhannen taalan kysymys, josta väitellään lehdissä joka viikko.
Milloin tulee mitäkin ruokaohjeita.
Tärkeintä on, ettei syömisestä tehdä mitään uskontoa, -
vaan tehdään järkeviä valintoja.
Perustetaan vaihtoehdot aina laajoihin tutkimustuloksiin -
ja ennen kaikkea niihin, joiden tekijät eivät kaupallisesti kytkeydy -
jonkin tuotteen myymiseen näiden tutkimusten kautta.
On myös hyvä oppia itsekriittiseksi. Ei pidä uskoa kaikkea, -
mitä tässä ja tuossa iltapäivälehdessä sanotaan -
milloin sitä ja tätä ja ihmiset ovat ihan sekaisin.
Viranomaisiin Suomessa voi luottaa ja niiden linjojen mukaan edetä -
ja noudattaa yleisiä ravitsemussuosituksia.
Jos ruokavaliota haluaa erityisesti räätälöidä, -
niin pitää neuvotella asiantuntijoiden kanssa.
Esim. täyskasvisruokavalio on tietysti ihan ok.
Jos joku sen haluaa toteuttaa, niin aina parempi.
Mutta mitä siis syödä? Rasvaisten maitovalmisteiden sijaan -
rasvattomat tai hyvin vähärasvaiset nestemäiset maitovalmisteet.
Rasvaisten juustojen sijaan voi ottaa vähärasvaisia juustoja.
Olen kyllä tässäkin huomannut, että kun ostetaan vähärasvaisia, -
pannaan 3 siivua päällekkäin, mutta täysrasvaista vain 1 siivu.
Vähärasvaista otetaan tuplamäärä. Siinäkin järki ja harkinta mukaan.
Rasioissa olevien rasvaseosten välttäminen.
Voi ottaa haluttavan rasvan suoraan pullosta leivän päälle -
vähän niin kuin eteläranskalaiseen tapaan.
Rasvaisen lihan sijaan valittaisiin mielellään vähärasvainen liha, -
esim. mielellään paisteja ja muita ruhon osia, -
joista on poistettu näkyvä rasva.
Rasvaisten leikkeleiden sijaan kannattaa valita vähärasvaisia, -
esim. keitto- ja uunikinkkua ja kalkkunaleikettä.
Rasvaa saisi olla enintään 4 %.
Ruoanvalmistusmenetelmistä voisi suosia -
vähärasvaisia tai rasvattomia menetelmiä, -
esim. keittäminen, höyryttäminen, hauduttaminen uunissa/liedellä -
öljyn tai pehmeän margariinin käyttö voin ja voiseosten sijaan.
Tietysti joskus voi herkutella. Elämän ei tarvitse olla tylsää.
Välillä pitää ottaa vähän mukavaa ja maukasta, -
mutta se on sitten herkkuhetki. Elämä ei saa olla sitä, -
että joka päivä syötäisiin epäterveellisesti -
eli harkintaa ja järkeä mukaan.
Siten saavutetaan hyvä tulos -
eikä välttämättä tarvita statiineja.
Samaan tulokseen voi päästä näillä toimenpiteillä.
Kiitos, että olit mukana tässä ohjelmassa.
Jos haluat tukea näiden ohjelmien tekoa, -
voit soittaa numeroon 0600-10077. Puhelun hinta on noin 10 euroa.
Voit myös laittaa tukesi ruudussa näkyvälle tilille.
Käytä viitettä, niin tuki ohjautuu -
tämän ohjelman suunnitteluun ja tekemiseen. Kiitos mukanaolosta.
Tekstitys: Tuula-Riitta Virrankare