Hyvät katsojat! Tervetuloa Herra käyttää lääkäriä -ohjelmaan!
Tässä jaksossa selvitämme, mikä on kaikkein monitehoisin lääke.
Lääkäreitä usein moititaan siitä, että he käyttävät liikaa tabletteja.
Kyllä sitäkin tapahtuu. Usein ongelmana tässä voi olla -
kommunikaation tai ymmärryksen puute -
tai tiedonkulun puute potilaan ja lääkärin välillä.
Muistan erään tapauksen. Olin silloin aika nuori lääkäri.
Vastaanotolle tuli vanhempi rouvashenkilö.
Tarkastelin hänen lääkitystään ja katselin lääkeoppaasta, -
mitä nämä oudon nimiset lääkkeet ovat.
Lääkkeillä voi näet olla eri kauppanimi, -
vaikka vaikuttava aine on sama. Huomasin kauhukseni, -
että hän käytti 4:ää nesteenpoistolääkettä yhtä aikaa -
ja 4:ää digoksiinisydänlääkettä, joilla oli kaikilla eri nimi.
Ihmettelin, miten potilas yleensä oli hengissä.
Hän oli käynyt 4 eri lääkärillä eikä kertonut heille kenellekään, -
että oli jo muualta lääkitys. Jokainen oli määrännyt -
oikeat lääkkeet, sydän- ja nesteen- poistolääkkeen mutta erinimisinä.
Hän söi niitä. Puhalsin pilliin ja poistin -
3 sydän- ja 3 nesteenpoistolääkettä ennen kuin tapahtuu ihan hirveitä.
Kommunikaation puute on ongelma. Kannattaa avoimesti kertoa kaikki.
Ei lääkäri suutu, jos potilas kertoo käyneensä eri lääkäreillä.
Kannattaa kertoa kaikki, että voi katsoa kokonaisuutta.
Aina pyritään minimilääkitykseen.
Eräät asiantuntijat sanovat, että yli 4 lääkkeellä lääketieteestä -
tulee lääketaidetta. Se on osittain totta, -
sillä niiden keskinäisiä vaikutuksia voidaan arvioida -
vain kokemuksen perusteella. On minullakin ollut potilaita, -
joilla on yli 10 välttämätöntä lääkettä eikä yhtään voi poistaa.
Mutta meillä on "monitehopilleri", (engl. polypill), -
jota voidaan käyttää. Se on tehokas, hyvä, turvallinen, -
vailla haitta- ja sivuvaikutuksia. Se on liikunta.
Liikunta on yhtä aikaa ennalta- ehkäisevä ja hoitava lääke.
Se on pääasiassa ilmainen. Siitä ei välttämättä tarvitse maksaa.
Sillä ei ole sivuvaikutuksia eikä se aiheuta allergiaa.
Vai onko joku saanut siitä allergiaa?
Ja yleensä se sopii kaikille.
Mitä liikunta ehkäisee? Se ehkäisee varsin laajaa tautikirjoa.
Sepelvaltimotautia ehkäisee, tätä nitronpurutautia.
Ehkäisee verenpainetautia ja sitä kautta aivohalvausta.
Se ehkäisee sokeritautia, syöpää, masennusta, -
luuston haurastumista ja kaatumistapaturmia.
Ajatelkaa! Yksi lääke, liikunta, ehkäisee monia asioita -
ja varsin tehokkaasti. Tämä on myös tutkittua tietoa.
Paitsi että liikunta ehkäisee näin monia asioita, -
se on myös hoitava lääke.
Se hoitaa sepelvaltimotautia, verenpainetautia, -
aivohalvausta, sokeritautia, syöpää, masennusta, -
luuston haurastumista ja kaatumis- tapaturmia.
Liikunta siis lisää terveitä elinvuosia.
Vähäinen liikunta on hirvittävän iso terveysriski.
Ajattele, että nykyihmiset liikkuvat vain 10 % siitä, -
mitä liikuttiin 1900-luvun alussa.
Päivittäiset askareet vaativat lihasenergiaa vain 10 % siitä, -
kun halkoja hakattiin ja kannettiin niitä ja vettä sisään, -
lapioitiin lunta ja käveltiin töihin.
Kuinka paljon suomalainen liikkuu nykyään keskimäärin päivittäin?
Kun ensimmäistä kertaa kuulin tämän luvun, -
sain melkoisen kauhukohtauksen.
Suomalainen kuntoliikkuu nykyään vain 10 minuuttia päivässä.
Tämä on tutkittu tulos ja hirvittävän vakava asia.
Vähäinen liikunta aiheuttaa meillä ja muualla -
peräti 10 % ennenaikaisista kuolemista maailmassa.
Vähäinen liikunta aiheuttaa siis niistä yhtä paljon -
kuin tupakointi tai lihavuus.
Tämä on erittäin tärkeä ja merkittävä tutkimustulos.
Tupakointia pidetään vaarallisena ja sitä se onkin, -
mutta vähäinen liikunta tappaa yhtä paljon ennenaikaisesti -
kuin tupakointi. Eli liikkumattomuuden vaarat!
Tykkään siitä lentävästä lauseesta, joka on muodostunut käytännöksi -
eli istuminen tappaa. Sitä pitäisi toistaa riittävän usein.
Istuminen tappaa. Ei saisi istua yli kahta tuntia kerrallaan.
Kerroin tästä eräälle professori- ystävälleni, joka ei ole lääkäri, -
mutta muuten fiksu mies ja professori.
Kuullessaan, että istuminen tappaa, hän heitti työtuolinsa ulos -
ja osti säädettävän sähköpöydän. Hän työskentelee nykyään seisten.
Hän sanoi, että vireys ja työ- suoritus paranivat heti.
Pysyy paremmin valveilla ja valppaana ja terveenä, -
kun seisten työskennellessä saa liikuntaa koko ajan.
Monissa firmoissakin on nostettu pöytätaso. Työskennellään seisten.
Näin saadaan minimitavoite päivässä.
Aikuisilla se on - lapsilla mieluummin enemmänkin -
10 000 askelta/päivä.
Se on aika paljon. Minimi 10 000 askelta/pv askelmittarilla -
vaatii kyllä aika paljon liikuntaa.
Yli 2 tuntia ei siis saisi istua kerrallaan.
Tämä on aikamoinen ongelma lennoissa yli Atlantin tai Kauko-Itään.
On hyvin vaarallista jämähtää siihen koko lennon ajaksi.
Ehkä käy kerran toiletissa, mutta se on hyvin vaarallista.
Pitää välillä kävellä käytävällä ja juoda riittävästi vettä, -
ehkä jopa välillä ottaa aspiriinikin.
Joskus on hyvä käyttää tukisukkia, etenkin jos on suonikohjut.
Kuulut siis riskiryhmään, jos harrastat liikuntaa -
alle 2,5 tuntia viikossa.
Tätä kannattaa ihan studeerata.
Merkitse paperille viikonpäivät ja se, -
paljonko päivittäin harrastit kuntoliikuntaa.
Jos se jää alle 2,5 tunnin/vko, olet riskiryhmässä.
Muista, että vähäinen liikunta on yhtä vaarallista kuin tupakointi.
Riippumatta iästä pitää harrastaa liikuntaa -
5 päivänä viikossa, vähintään 30 minuuttia/päivä.
Siis 5 päivänä viikossa vähintään 30 minuuttia päivässä.
Mitä vähäinen tupakan veroinen liikunta saa aikaan?
Katsotaan sitä vähän tarkemmin. Se aiheuttaa -
6 % sepelvaltimotaudeista. Siis tauti, -
johon käytetään kielenalusnitroja tai nitrosuihkeita.
Vähäinen liikunta aiheuttaa jopa 7 % aikuistyypin diabeteksista.
Nyt tulee tärkeä asia! Vähäinen liikunta aiheuttaa -
peräti 10 % rintasyöpätapauksista.
Suomessa diagnostisoidaan 5 000 rintasyöpää/vuosi.
Huomaa, että 500 rintasyöpää eli melkein 1,5 tapausta/päivä -
aiheutuu Suomessa vähäisestä liikunnasta tilastollisesti.
Eikä se tähän lopu. Paksusuolen syöpä on aika yleinen.
Siihen arvellaan olevan useitakin syitä, -
joista ehkä tuonnempana tarkemmin.
Mutta 10 % eli joka 10. paksunsuolensyöpä aiheutuu -
liian vähäisestä liikunnasta.
Montako ennenaikaista kuolemaa maailmanlaajuisesti -
liian vähäinen liikunta aiheuttaa? 5 miljoonaa/vuosi.
5 miljoonaa ihmistä kuolee maailmassa ennenaikaisesti -
liian vähäisen liikunnan takia. Luku on sama kuin tupakoinnissa.
Sekin aiheuttaa 5 miljoonaa ennenaikaista kuolemaa vuosittain.
Suurin osa suomalaisista on vähän liikkuvia henkilöitä.
Jos noudatetaan minimisuoritusta eli 2,5 t/vko ja 5 pv/vko, -
terveitä elinvuosia tulee lisää 1,3-3,7 vuotta.
Siis tämän verran lisää terveitä elinvuosia -
riippuen siitä, mikä oli liikunnan aloitustaso.
Ajattele! Jopa 4 vuotta lisää tervettä elämää, -
jos viitsit vääntäytyä sohvalta esim. sauvakävelemään.
Eikä maksa mitään.
No, mites sydän sitten? Ennen sanottiin, -
että sydänsairaat eivät saa liikkua. Nyt heidän pitää liikkua.
Sydänsairaiden liikuntaa siis rajoitettiin vielä 1970-luvulla.
Jos todettiin sydämen vajaatoiminta, -
niin piti olla hissukseen eikä saanut liikkua.
Se oli väärää filosofiaa. Nykyään pistetään kaikki liikkeelle.
Tosin on hyvä lääkärin kanssa jutella ja annostella määrä.
Sydänlihasta voi bodata niin kuin muitakin lihaksia.
Miksemme siis sitä voi vaurion jälkeen kuntouttaa -
tai muutenkin bodata? Sehän on ihan selvä asia.
Nyt tiedämme, että sydämessä on kantasoluja.
Kun sydäninfarktissa kudosta tuhoutuu, siihen tulee arpikudosta.
Sydämen kantasolut huomaavat, että tarvittaisiin lisää lihaksia.
Ne voivat erikoistua sydän- lihaksiksi ja vaurio korjautuu.
Voidaan bodata sydäntä kuntoon. Vaikean sydäntapahtuman jälkeen -
on hyvä jutella lääkärin kanssa liikunnan annostelusta -
ja asteittaisesta lisäämisestä.
Mitä sydämessä tapahtuu, kun alamme liikkua?
Kun alamme liikkua, niin hemoglobiini nousee.
Siksi urheilijatkin treenaavat eikä tarvita veritankkausta.
Hemoglobiini nousee liikuttaessa.
Sydän tykkää, kun veressä on enemmän happea kuljettavia soluja.
Sydän hymyilee, kun liikunnasta tulee sinne lisää happea.
Liikunta parantaa sydämen tehoa ja vähentää nitrojen kulutusta.
Merkittävää on myös, että sydämen lyöntitiheys harvenee liikuttaessa.
Jos ei liiku ollenkaan, sydän käy kuin ompelukone.
Se hakkaa 80-90 epätoivoisesti vähässä hapessa.
Kun ruvetaan treenaamaan, -
lyöntitiheys voi mennä 50-60:een. Mitä hyötyä tästä on?
Voisi ajatella, että harvalyöntisyydestä on haittaa. Ei näin.
Sydän saa ravinteensa ja happensa huilitauon aikana.
Mitä harvemmin se lyö, sitä pitempi huilitauko -
ja sitä paremmin sydämen verenkierto pyörii.
Sydän voi mukavammin ja kiittää siitä.
Sydämen verenkierto siis paranee pumppauksen välisenä aikana.
Urheilijan pulssi voi olla 36 eikä sydämessä ole vikaa, -
vaan se on erinomaisessa kunnossa, kun tarvitsee niin vähän lyödä.
Jotkut ovat arvioineet, että ihmisikää ei pitäisi laskea vuosina, -
vaan ihmiselle on annettu tietty määrä sydämenlyöntejä.
Kun ne on käytetty, niin kuolet.
Jos se lyö harvemmin, elät pidempään.
Vertauskuvallisesti voisi näin sanoa.
No, entä verenkierto muuten?
Liikuntahan on verenkierrolle erinomainen piriste.
Liikuttaessa lihasten läpi virtaavan veren määrä moninkertaistuu -
ja lihasten aineenvaihdunta tietysti tehostuu.
Jos olet koko päivän työskennellyt ilman taukojumppaa, -
esim. parturi-kampaaja kädet koholla täynnä maitohappoa -
ja kipeinä, niin kalkkeutuminen uhkaa.
Nuorin kalkkiolkainen parturi- kampaaja oli 18-vuotias.
Liikunta, vähäinen verryttely, venyttely ja pyöritys työn lomassa -
tekee hyvää ja on tärkeää verenkierrolle ja sille, -
että lihakset eivät jumitu.
Lihasten aineenvaihdunta siis tehostuu liikunnassa -
ja taukojumpassa. Se pitäisi muistaa.
Olemme luonteeltamme laiskoja emmekä viitsi tehdä.
Ennaltaehkäisyllä voisi aika paljon tehdä.
Se kannattaa, koska se palkitsee. Se tehdään omaksi iloksi.
Kun huomaa sen hyväksi, niin taukoliikunnasta tulee tapa.
Entäs kolesteroli? Vaikuttaako liikunta siihen? Kyllä.
Kolesterolitaso korjaantuu noin 10 %, jos liikkuu.
Tämä vastaa pientä kolesteroli- lääkeannosta.
Pudotetaan kolesteroli mieluummin liikunnalla kuin lääkkeillä, -
jotka aika monelle aiheuttavat lihaskipuja.
En silti sano, että lääkkeitä pitäisi laiminlyödä.
Palaamme myöhemmin siihen, kenen todella kannattaa ja on syytä -
syödä kolesterolilääkkeitä. Turhaan ei kannata syödä.
Kannattaa tarkkaan punnita, kenelle niitä määrätään -
kenen on syytä ja kannattaa syödä niitä.
Jossain tapauksissa hyödystä on näyttöä.
Verisuonten kimmoisuus lisääntyy, mikä on hyvin tärkeää.
Liian vähäinen liikunta ja liian kova verenpaine kovettavat suonia.
Niistä tulee kuin rautaputkia. Ei ole kimmoisuutta.
Mitä hyötyä verisuonten kimmoisuudesta on? Paljonkin.
Se lepuuttaa sydäntä. Sydämestä tulee pulssiaalto suoneen.
Suonet pullistuvat ja taas lytistyvät.
Ne hoitelevat myös sydämen hommaa siinä jatkossa.
Sydämen työ helpottuu, kun sykkeen aikana laajenevat verisuonet -
taas supistuvat lyöden verta eteenpäin. Ymmärrämme, -
mitä valtavaa hyötyä liikunnasta on, kun se pitää suonet kimmoisina.
Sydämen työ helpottuu ja verisuoni- tukosten riski samalla vähenee.
Sokeritaudista on puhuttu. Se on tällä hetkellä -
Suomen terveydenhuollon suurin uhkakuva.
2 miljardia euroa/v kuluu sokeri- taudin hoitoon. Käsittämätön summa!
Puoli miljoonaa diabetespotilasta. Pelättävissä on, -
että sukupolven kuluttua niitä voi olla lähes miljoona -
ja kustannukset tähtitieteelliset.
Ajattele! 30-50 % sokeritaudista voidaan ehkäistä vain liikunnalla.
Uskomatonta mutta totta! Sen ovat tutkimukset osoittaneet.
Varsinkin, jos siihen lisätään painonhallinta ja 50 g kuitua/pv, -
niin asia tulee kuntoon. Aivan yksinkertaisilla konsteilla saadaan -
satojen miljoonien säästöt. Ja viis siitä rahasta!
Saavutetaan oma hyvinvointi ja päästään eroon diabeteksesta.
Tämä kaikki on palkitsevaa, koska se tuottaa terveyttä, -
mielihyvää ja jaksamista. Kaikki positiivista.
Liikunta ehkäisee siis merkittä- västi aikuisiän sokeritautiriskiä.
Hieman yksinkertaistaen voi sanoa, että mikä tahansa liikkuva lihas -
syö pois sokeria verestä.
Sokeritaudilla on täysin väärä nimi.
Sitä ei pitäisi kutsua sokeritaudiksi, -
vaan valtimoiden verisuonten kovettumataudiksi.
Sokeritauti muuttaa siis kimmoisat puutarhaletkumaiset suonet -
ikään kuin koviksi kupariputkiksi. Siitä alkavat ongelmat.
Siis sokeritauti on valtimoiden, verisuonten kovettumatauti, -
josta seuraa hyvin ikäviä jälkiseurauksia.
Liikunta yhdistettynä ruisleivän tai muun kuidun syöntiin, -
(50 g/pv) ja painonhallintaan ehkäisee -
jopa 30 % ja joidenkin tutkimusten mukaan joka 2. sokeritaudin.
Iso juttu. Kaiken tällä saatavan hyvän herkun lisäksi -
liikunta toimii ikään kuin sokeritaudin lisälääkkeenä.
Liikkuva lihas syö sokeria pois verestä.
No, liikunta vaikuttaa myös verenpaineeseen.
Jos verenpaine on liian korkea, -
sitä saadaan alas aika mukavasti liikunnalla, -
jolloin verenpainelääkitystä voidaan vähentää.
Ei välttämättä lopettaa, mutta voidaan vähentää.
Säännöllinen liikunta saa aikaan todella verenpainetason laskun.
Se laskee verenpainetta, kolesterolia, veren sokeria.
Nämä ovat hyviä uutisia. Lääkitystä voidaan siis joskus jopa vähentää.
Nykyään verenpainetta hoidetaan monen lääkkeen yhdistelmällä.
On sinänsä hyvä merkki, jos lääkäri on määrännyt -
monen lääkkeen yhdistelmähoidon verenpaineeseen. Se on käypä hoito.
Ennen hoidettiin yhdellä lääkkeellä. Tulos on parempi -
yhdistelemällä useita lääkkeitä. Se on ihan järkevää.
Tähän verenpaineasiaan voidaan palata myöhemmissä jaksoissa.
No, se liikunta ja lihaskunto. Lihaskunto on -
liikunnan merkittävin näkyvä vaikutus.
Käydään punttisaleilla ja bodaamassa ja pyritään siihen, -
että oltaisiin kuin Tarzan uima- puvussa.
Siinäkin kannattaa tietysti olla kohtuullisia.
Olen tavannut saleilla käyviä nuoria miehiä, jopa poikia.
Olen oikein pelännyt sitä, kun vielä kasvavat nuoret ostavat -
ja syövät pimeitä hormoneja.
Se voi olla aika tuhoisaa koko keholle -
ja voi myös tehdä huomattavia umpieritysrauhasten ongelmia.
Suomeksi sanottuna voi aikuisena vaikuttaa esim. lasten saantiin -
tai maksan toimintaan. Hyvin vakavia asioita!
Missään tapauksessa anabolisia steroideja ei pidä käyttää!
Vielä pahempaa, jos niitä käytetään poikaiässä.
Ihanne, että ollaan kovin lihaksikkaita ja kovan näköisiä on -
hyvin vaarallista elimistölle.
Tästä pitäisi varoittaa aika tiukasti.
Liikunnan näkyvin vaikutus on lihasmassa.
Lihasten surkastuminen alkaa jo 30 vuoden iässä.
Sehän näkyy siitä, että yleensä painonnoston kultamitalistit -
eivät ole yli 30-kymppisiä.
Kun tulee 30 vuotta täyteen, lihasten surkastuminen alkaa.
Tämä ei tarkoita liikunnan lopettamista. Sitä pitää lisätä.
Jäljelle jääneillä lihaksilla pärjää ihan hyvin.
Lihasten huolto on siis aloitettava ajoissa, -
mutta ei punttisali ole 90-vuotiaallekaan myöhäistä.
90-kymmpisetkin kannattaa laittaa mieluummin punttisalille -
kuin petiin. 90-kymppiselläkin bodaus onnistuu ihan samalla lailla -
ja lihaskunto paranee.
Mitä hyötyä tästä on? Hyöty on se, -
että päivittäisistä toimista selviytyy helpommin.
Nykyään toivotaan ja halutaan, että ihmiset olisivat kotonaan -
ns. ihan loppuun asti. Tämä on hyvä asia.
Vähän luulen, että lähivuosina tullaan säästösyistä ja muutenkin -
vanhainkodit enimmäkseen ajamaan alas.
Näin varmaan käy. Suuntaus menee siihen.
Ihmisiä kuntoutetaan ja lihas- kuntoutetaan pysymään kotonaan -
mahdollisimman terveinä ja toimintakykyisinä loppuun asti.
Tavallaan lähdetään täältä "saappaat jalassa".
Suuntaus on kyllä ihan oikea.
Jos on laitoksessa 10-14 päivää petissä, niin peli on menetetty.
Parissa päivässä jo tasapaino ja lihaskunto lähtevät.
Ei enää pysytä pystyssä. Makuuttaminen on tosi vaarallista.
Sitä pitää välttää ja niin nykyään vältetäänkin.
Hyöty on siis, että päivittäisistä toimista selviää helpommin.
Solunsisäisten voimalaitosten (mi- tokondriat) energiatuotanto nousee.
Miksi urheilijat treenaavat? Tietysti siksi, -
että ne saavat lisää niitä energiaa tuottavia voimalaitoksia.
Näin he urheilevat paremmin. Energialaitokset lisääntyvät -
solun sisällä vähän jakautuvien bakteerien tavoin -
tai ainakin suurenevat ja energiatuotanto paranee.
Lihaskunto paranee, sydämen syke harvenee, -
solunsisäinen energiatuotanto tehostuu. Näihin urheilijat pyrkivät.
Niitä kannattaisi kaikkien tavoitella.
Lisäksi liikunta tuottaa lihaksissa PGC-1 alfa -nimistä ainetta.
Se edistää ns. terveellisemmän ruskean rasvan muodostumista.
Tutkimus on osoittanut, että jos rasvakerroksesi, -
joka voi vähän muistuttaa hyljettä, on ruskeaa rasvaa, -
niin asiat ovat kunnossa. Se ei ole vaarallista rasvaa.
Liikunta lisää ruskean rasvan muodostumista.
Sohvaperunoille vielä alleviivaan tätä.
Yhdenkin päivän sohvaperunana loikoileminen...
Siis yksi päivä sohvalla chipsejä syöden ja urheilua tuijottaen.
Paljonko lihaskuntosi heikkenee? Se on järkyttävää!
Yksi päivä sohvaperunana heikentää lihaskuntoa jopa 5 %!
Tämä liikunta on niin tärkeä asia, -
että tehdään siitä vielä toinen jakso.
Mennään vähän syvemmälle liikunta-asioihin. Miksi näin?
Liikunta on ennalta ehkäisevä lääke, hoitava lääke -
ja liikunnan avulla voidaan monia lääkityksiä vähentää.
Liikkumattomuus tappaa, istuminen tappaa.
Vähäinen liikunta on yhtä vaarallista kuin tupakointi.
Siksi tästä on syytä saarnata vähän pidempään.
Jatkamme tätä asiaa seuraavassa jaksossa.
Kiitos, että olit mukana!
Jos haluat tukea tämän ohjelman tuottamista, -
voit soittaa numeroon 0600-10077. Puhelun hinta on noin 10 euroa.
Voit myös laittaa tukesi ruudussa näkyvälle tilille. Muista viite.
Kiitos, että olit mukana! Nyt Tarvajärven sanoin: -
"Ylös, ulos ja lenkille!" Kiitos!
Tekstitys: Tuula-Riitta Virrankare