Hyvät katsojat! Tervetuloa mukaan Herra käyttää lääkäriä -ohjelmaan!
Tänään keskustelen ihotautien erl. Terttuliisa Ahokkaan kanssa.
Tervetuloa, Terttuliisa! - Kiitoksia.
Sinulla on pitkä ura takanasi ihotautilääkärinä, -
mutta olet ollut aktiivinen muissakin asioissa.
Olet ollut Lääkäriliiton valtuuskunnan puh.johtaja.
Olet hoitanut muistihäiriöisten vanhusten hoitokotia ja muuta.
Olemme yhdessä tällä hetkellä säätiössä, -
joka suunnittelee liikuntapalveluja ikäihmisille.
Erityisesti olet tehnyt pitkän uran koululaisten ihotautien hoidossa -
ja myös ihotautiklinikalla. Miksi kiinnostuit lääkärin ammatista?
Oliko se sinulle selvä valinta ihan nuoresta asti?
Ei se mitenkään selvä ollut. Ajattelin, että...
Vaihto-oppilaana Saksassa ollessani kouluaikana ajattelin, -
että jospa minusta tulisi saksan kielen opettaja.
Jotenkin sitten Mikkelin tyttö- lyseosta ylioppilaaksi päästyä -
meitä oli 3 luokkatoveria, jotka aika epätavallisesti päätettiin -
että lähdetään pyrkimää lääke- tieteelliseen tiedekuntaan.
Siihen aikaanhan pyrittiin. Karsintakurssit kestivät 6 viikkoa.
Aina 2 viikon välein pudotettiin puolet pois.
Kävi kuitenkin niin onnellisesti, -
että 2 meistä pääsi ensimmäisellä kerralla lääketieteelliseen.
Ihan ensimmäisestä hetkestä asti minusta alkoi tuntua, -
että tämä on minun ammattini.
Tykkään ihmisistä ja jotenkin ihmisten kanssa -
työntekeminen oli mukavaa. Siitä se sitten alkoi.
Ihmisystävällisyys, ihmisten kuuntelu, heistä pitäminen on tärkeää.
Lääkärin ammatissa on hyvin vaikea menestyä ilman sitä.
Itsekin koen samoin. En voisi kuvitella muuta työtä -
kuin ihmisten parissa työskentely. Se on niin antoisaa.
Siitä saa itsekin niin paljon. Erityisesti olet paljon tehnyt -
koululaisten ihotautityötä.
Olin itsekin koululääkärinä 16 vuotta, niin kyllä pidin sitä -
hienona vastapainona sille toiselle vastaanottotyölle.
Nuoret ja lapset ovat mukavia potilaita. - Niin he ovat.
Nuoret, niitten paraneminen ja erityisesti ihoasiat, -
koska ihon yksi tärkeä tehtävä on olla osa meidän imagoa.
Kun esim. atooppinen ihottuma alkaa parantua eikä enää kutise.
Tai akne alkaa parantua, -
niin sen näkee ihan siitä ihmisestä, -
miten kaikki tuntuu muuttuvan paljon paremmaksi.
Se on hoitavalle lääkärille erittäin positiivinen asia.
Joo, on mukava nähdä sitä palautetta.
Meillä on jonkin verran yhteisiä potilaita. Muistan nuoren tytön, -
jolla oli katastrofaalinen iho-ongelma.
Hän oli saanut diagnoosin paniikkihäiriö -
eikä voinut mennä raitiovaunuun eikä bussiin, ei sitten millään.
Rupesin epäilemään ko. diagnoosia, hän oli muuten mukava nuori.
Lähetin hänet sinulle, iho tuli kuntoon ja paniikkihäiriö hävisi.
Nii-in. Se on juuri tässä lääkärin työssä se tosi antava asia.
Kuten totesit, niin nuoren identiteetille -
ihoasia voi olla tosi tärkeä.
Joskus tosin näkee, että aika pienikin finni voi olla katastrofi.
Sitä ei oikein osaa kuvitellakaan, -
miten suuri katastrofi tietyssä iässä tai elämäntilanteessa on, -
että esim. yhtäkkiä yön aikana on tullutkin finni tiettyyn kohtaan.
Onneksi meillä nyt on hyviä peittosysteemejä -
ja meikkauskonsteja.
Aika usein äidit vastaanotolla tyttöjen kanssa käydessään kysyvät, -
että kun meidän Liisa käyttää niin hirveästi peittäviä meikkejä, -
niin eikö se ole pahasta? Kyllähän akne, finnit on peitto-ongelma.
Meikkiä saa käyttää, kunhan muistaa illalla, -
että iho täytyy kuitenkin todella hyvin puhdistaa.
Niin, tämä oli tärkeä asia muistuttaa, -
että huolellinen puhdistus aina iltaisin.
Millä konstilla se iltainen ihonpuhdistus parhaiten tapahtuu?
Esim. finnipotilaan kohdalla? - Niin.
No, meidän ihon pH on normaalisti vähän hapan.
Näin siksi, että happamassa ihon normaalit bakteerit, mikrobit -
viihtyvät vähän huonommin kuin emäksisessä ympäristössä.
On periaatteessa ihan sama, millä pesee, kunhan pesee. - Joo.
Kuitenkin hapan pesuneste on ehkä suositeltavampi.
Kun oli puhe meikinpoistosta, -
niin meikinpoisto parhaiten sujuu -
vesiliukoisella puhdistusmaidolla.
Saman asian ajaa ihan hyvin runsaasti vettä sisältävä perusvoide.
Hyvä perusvoide käy puhdistukseen.
Kun on puhdistanut meikin, voi halutessaan käyttää -
hapanta pesunestettä, joita saa apteekista tai vaikkapa saippuaa.
Se nyt on melkein sama. Kosmetologit suosittelevat kasvovesiä, -
mutta tässä nyt sanon, etten ole vielä tähän ikään oikein oppinut, -
mikä ero on kasvoveden tai hyvän kraanaveden välillä.
Iho pitää huuhdella. Ensin lämpimällä, sitten kylmällä vedellä.
Kuivatessa vain kevyesti painelee, ettei hirveästi hankaa.
Jos haluaa kasvovesiä käyttää, niin toki niitä saa käyttää, -
mutta ne rahat voisi ehkä panna muuhunkin.
Hyvä huomio. Siinä voi olla vähän bisnestä takana.
Sanoit, että on hyvä välttää hankaamista.
Kuivatessa, esim. finnipotilaalla -
ja jos on kovin kuiva atooppinen ihottuma.
Kuitenkin kaikki hankaaminen lisää talin eritystä ja rikkoo ihosoluja.
Parempi on kevyesti painella.
Iho voi mennä hiukan rikki ja tulla bakteereitakin niihin kohtiin.
Ovatko bakteerit aknessa merkittäviä?
Joskus sitä hoidetaan tetrasykliinillä. - Tavallisin suun kautta -
otettava aloituslääke, jos pelkällä paikallishoidolla ei selvitä, -
on tetrasykliini. Suurin osa siitä maailmassa menee aknen hoitoon.
Vaikka olisi kasvoissa isoja märkänäppylöitä, -
melkein kuin pieniä paiseita, niin akne ei ole bakteeritauti.
Vanhemmat kysyvät, onko meidän Matin veressä joku bakteeri, -
joka sen aiheuttaa. Ei ole.
Vaikka nuorilla tytöillä ja miksei aikuisilla naisillakin -
kuukautiskierto voi akneen vaikuttaa, -
niin se ei yleensä ole edes mikään hormonihäiriö.
Aknessa vika on ihossa.
Talirauhaset ovat suuria ja erittävät runsaasti talia.
Ilman rasvaista nahkaa, rasvaista ihoa, ei ole finnejä.
Sitten ihon normaalit bakteerit -
ja erilaiset tulehdusprosessi- tapahtumat sen aknen aiheuttavat.
Akne ei ole bakteeritauti, mutta tietyllä tavalla tulehdustauti.
Se on myös immunologinen tauti -
eli liittyy elimistön puolustussysteemeihin -
ja etenkin ihon puolustussysteemiin.
Perinnöllinen se on joka tapauksessa.
Olisiko se ihon ylireagointia tai taipumusta siihen ehkä?
Ei ole. Eikä yliherkkyyskään. Hyvin usein ajatellaan näin.
Kun ennen sanottiin, ettei aknepotilaan pidä syödä -
suklaata tai rasvaisia juustoja, niin monesti ajatellaan, -
olisiko se yliherkkyyttä vaikka suklaalle tai näin.
Akne ei missään tapauksessa ole allergia.
Aknen ja ravinnon välistä yhteyttä -
on hirveästi tutkittu.
Ainakaan nyt vielä mitään tieteen viimeistä sanaa ei ole sanottu.
Kun minä olin nuori ja oli finnejä, niin äiti sanoi: -
"Siitä se johtuu, kun olet syönyt suklaata." Tai rasvaisia juustoja.
Suklaa ja rasvaiset juustotkin on päästetty pannasta.
Akne ja ravinto - se kysymys on vielä ratkaisematta.
Järkevää toki on, että jos syötyäsi suklaata huomaat, -
että finnejä vähän tulee lisää, niin vähän rajoitat.
Yleensä terveellinen ruoka on myös finnipotilaalle terveellistä: -
runsaasti ruisleipää, vihanneksia, hedelmiä.
Mutta jos haluat hampurilaisbaariin silloin tällöin, -
niin saat mennä - ihan huoletta. - Joo, taitaa olla vähän myytti, -
että se johtuisi siitä, mitä söin. - Niin. - On tietysti totta, -
että jos syö terveellisesti, niin ihokin tykkää siitä. Näin se on.
Milloin sitten on syytä mennä ihotautispesialistille aknen kanssa?
Onko se silloin, kun kokee tilanteen hyvin hankalaksi -
tai silloin kun se on mennyt hartioihin asti ja on invalidisoiva?
Monesti minunkin vastaanotolle tullessaan äidit tai isät kysyvät, -
tultiinkohan me nyt liian aikaisin? Vai liian myöhään?
Olisiko pitänyt jo aikaisemmin tulla?
Riippuu siitä, onko iho ongelma sille lapselle -
tai jos se on äidin/isän ongelma. Monta kertaa on niin, -
että on niin paljon muuta, ettei jouda ihoa edes ajattelemaan.
Mutta jos se on ongelma lapselle/ nuorelle, äidille/isälle, -
niin koskaan ei tulla liian aikaisin. - Joo.
Onneksi nykyään on niin, että kaikkien finnejä osataan hoitaa.
Se on tietysti vähän lääkärin ja potilaankin kannalta ikävää, -
kun akne paranee hitaasti. Hoidot eivät tehoa yhdessä yössä, -
ei edes kuukaudessa, vaan tarvitaan todella motivaatiota, -
kärsivällisyyttä, pitkäjänteisyyttä.
Mainitsemasi tetrasykliinikuurit kestävät kuukausia.
Ne voivat kestää joskus paljon pidempäänkin.
Aknessa oleellinen osa on se ihon puhdistus iltaisin -
ja aamuisinkin, jolloin ei tarvitse muuta kuin -
lämmin vesipesu ja huuhtelu riittävät. Sängyssä ei kovin likaannu, -
vaikka talirauhaset erittävätkin talia.
Ja... on... sitten...
Kun kysyit, että milloin pitää mennä ihotautilääkärille, -
niin silloin kun se alkaa olla ongelma.
Kyllä meidän tk-lääkäreitten ammattitaito on niin hyvä, -
että ihan tavalliset, ei-hankalat aknet osataan ihan varmasti -
oman tk-lääkärin toimesta perusterveydenhuollossakin hoitaa.
Mutta sekä näitten lääkäreitten että potilaitten, -
näitten nuorten, pitäisi muistaa, -
että lääkkeellinen paikallishoito on olennainen osa -
tätä aknen hoitoa. Olisi tietysti helpompi, -
kun tarvitsi ottaa vain pilleri eikä laittaa lääkerasvoja.
Ne ovat kuitenkin olennainen osa kaikissa muissa tilanteissa -
paitsi jos joudutaan turvautumaan vahvimpaan -
aknen suun kautta otettavaan lääkehoitoon, Isotretinoiiniin.
Joo, sehän vaatii laboratorio- seurannan.
Isotretinoiini vaatii ihotautilääkärin - ehdottomasti, -
vaatii tietyt verikokeet ja tyttöjen/naisten on ehdottomasti -
huolehdittava raskauden ehkäisystä. - Joo.
Isotretinoiini on kyllä fantastisen hyvä lääke -
ja on pelastanut todella monen -
- voisiko sanoa - nuoren "elämän", -
kun tilanne korjaantuu.
Aina joskus kandeja opettaessani sanoinkin: -
"Hyvänen aika, mitä me tehtiin kaikkein pahimmille akneille, -
ennen kuin oli Isotretinoiinia. - Aivan, joo.
Nyt onneksi kaikkien aknea voidaan hoitaa.
Tämä oli hyvä uutinen eli toivotonta tapausta ei ole. - Ei ole.
Sitten menisin hiukan tuohon atopia-asiaan.
Professori Tari Haahtela on tehnyt tutkimusta.
Kun vastaavaa geneettistä porukkaa seurataan tuolla itärajan takana, -
jossa he kohtaavat ehkä enemmän näitä elämän kupruja, -
ehkä likaisuutta ja ruokavaliota ja vastaavaa.
Lapsijoukolla Suomessa on enemmän atopiaa ja allergioita.
Mitä tässä on oikein takana? - Nii-in, tuota...
Atopia on jännä sana, jolle ei ole oikein selvää suomalaista...
Mitä se atopia oikein merkitsee? - Onko se se vanha maitorupi?
No, atooppinen ihottuma...
Maitoruven jatko on yleensä atooppinen ihottuma -
ja sillä on hyvin, hyvin monta erilaista ilmenemismuotoa.
Tyypillisimmillään se alkaa vauvan poskista, kasvoista.
Yksi tyypillinen vaihe on nämä taiveihottumaperiodit, -
kun lapsi menee kouluun. Puhutaan seven years -ekseemasta.
Kun alkaa istumatyö koulussa, niin huomataan, -
että ärsytystä ja hankausta on pakaroissa ja reisissä.
Sinne tulee ihottumaa. Olen usein sanonut äideille ja lapsille, -
kun kysytään, mitä se atopia nyt oikein on, -
niin se on oikeastaan semmoinen liiallinen yliherkkyys.
Kaikki atopia ei silti missään nimessä ole allergiaa. Jos olisi -
lasikaapissa, sopivassa ilmastossa, silkissä, pumpulissa, joutilaana, -
syömättä, niin ei olisikaan atooppista ihottumaa.
Että se tulee esim. taipeisiin, johtuu näistä meidän liikkeistämme.
Tässä on aina vähän hankausta ja hikoilua ja sillä lailla.
Sepä mielenkiintoista. Tuota en ollut tullut ajatelleeksikaan, -
että tällä on näin suuri vaikutus. Joskus on sanottu, -
että lapsia pitää vähemmän pestä saippualla, niin iho on parempi.
Onko tässä mitään perää? -No, jos ihoa pestään liian usein -
ja vahvoilla pesuaineilla, niin toki ihon normaalit eritteet -
niin kuin kuurataan pois. Kyllähän liika pesu on pahasta.
Mutta kyllä jokainen sen tietää, milloin sinun pitää...
Jos iho on likainen, silloin se pitää pestä. - Joo.
Suomalaiset ihotautilääkärit vuosikymmeniä sitten sanoivat, -
että suomalaiset pesevät itseään liikaa.
Kyllä minä joskus olin eri mieltä ja sanoin, -
että joskus suomalaiset pesevät itseään ihan liian vähän.
Mutta mitä Tari Haahtela ja hänen tutkimusryhmänsä on todennut, -
niin kyllä me varmasti ollaan oltu liian hygieenisiä ja siistejä.
Äidit voisivat vähän olla -
vähemmän stressaantuneita lapsen ihon puhtaudesta -
ja yleensäkin huushollin puhtaudesta ja semmoisesta.
Olettamushan on, että jos on paljon karvaisia eläimiä, hiukan sottaa -
ja syödään vähän hiekkaa ja muuta, niin se olisi avuksi tässä.
Mene ja tiedä.
Tutkimuksissa kyllä näyttää siltä, että liika hygieenisyys ei ole -
välttämättä eduksi tämän tyyppisissä tilanteissa.
Atopiahan on vähän niin kuin elintasotauti. - Joo.
Tietysti, onhan se kauheata, jos on hirveän likaista ja muuta.
En ihan usko, että siihen halutaan mennä eikä pidäkään.
Niin kuin... yleensä sanotaan maalaisjärki.
Nyt kuulemma pitää sanoa kaupunki- laisjärki. Se meillä pitäisi olla.
Iho ilmeisesti erittää jotain omaa suojarasvaa?
Kyllä. - Sillä on ehkä antibakteerista tehoakin? - Ehdottomasti.
Sitä ei pidä koko ajan kuurata pois. - No, ei.
Se ei ole hyvä, että nuoret ovat 1/2 tuntia suihkussa -
aamulla, treenin jälkeen iltapäivällä ja sitten illalla.
Kyllä lyhyt, ei kovin kuuma, muutaman minuutin suihku riittää -
yleensä tavalliselle ihmiselle.
Ettei sinne tarvitse mennä kannettavan tietokoneen kanssa.
No, ei. Eikä puhelimen eikä minkään muunkaan kanssa.
Semmoinen reipas pesu. Olen usein sanonut, -
että saippuan voi korvata ihan tavallisella perusvoiteella. - Joo.
Pesee sillä. Laittaa suihkukoppiin ison ampullin -
tai pumppupullon perusvoidetta ja lätkii sitä saippuan sijaan.
Ihon pintaan jää mukava rasva. -Tämä on juuri se hienosti sanottu-
voidepesu, jota esim. juuri lapsille -
ja myös ikääntyneille suositellaan.
Ei sen pesuaineen tarvitse esim. hirveästi vaahdota ja niin.
Kyllä se lika irtoaa ihan hyvin.
Jos kädet ovat oikein likaiset, kastelet ne, -
panet perusvoidetta ja hankaat. Huomaat ihon puhdistuneen -
ihan yhtä hyvin kuin saippuoilla ja vahvoilla liuottimilla.
Joo, hyvin lähtee. Ja apteekin perusvoiteissa on se hyvä puoli, -
että ne ovat lisäaineettomia ja hajusteettomia.
Sekin on ehkä etu. Kai niillekin voi allergisoitua?
Näille perusvoiteidenkin aineosille, joita...
Suomalaisissa perusvoiteissa pyritään siihen, -
että kaikkia mahdollisia aineosia olisi hyvin vähän.- Joo.
Ja näitä allergisoivia mainitsemiasi säilytteitä, hajusteita, -
emulgaattoreita pyritään -
sisällyttämään näihin voiteisiin mahdollisimman vähän.
Suomihan on perusvoiteiden luvattu maa.
Meillä on varmaan useita kymmeniä, -
30 - 40 erilaista perusvoidetta apteekissa tai kaupassa.
On ihan hyvä, että jokainen voi oman mieltymyksensä mukaan valita.
Joo, vesipitoisuus vaihtelee. Siinä on koko sarja.
Sanon aina, että valitsee itselle sopivan tuntuisen.
Jos on paha atooppinen tai pitkäaikainen ihottuma, -
isoista pumppupulloista saa Kela-korvauksen.
Suurikokoisimmista, kun reseptissä on -
"pitkäaikaiseen ihotaudin hoitoon".
Yleensä ihottumat ovat aika pitkäaikaisia.
Jos on paha ihon tulehdus eli ekseema, -
kun se on hoidettu lääkevoiteilla kuntoon, -
niin jatkohoito, ihon perusvoitelu, on hyvinkin tärkeää.
On tehty tutkimuksia ja sanottu...
Esim. käsi-ihottuma vaatii vahvoja kortisonivoiteita -
ja pitkän ajan. Viikko ei riitä mihinkään, -
3 - 4 viikkoa, joskus vielä pidempääkin.
Sitten jatkohoito, suojaaminen, hansikkaiden käyttö, kaikki tämä -
on hyvin, hyvin tärkeää. Se on niin kuin ennaltaehkäisyä.
Joo, pannaan semmoiset rasvahansikkaat, -
ettei lioteta niitä rikki.
Mainitsit nämä kortisonivoiteet, niin niitten paikka -
tässä maitoruvessa tai atooppisessa lasten ekseemassa...
Kyllähän niitäkin joskus käytetään, muttei mielellään kovin pitkään.
Suomalaiset jostain syystä joitakin vuosikymmeniä sitten -
rupesivat vähän niin kuin pelkäämään näitä kortisoneja.
Nythän meillä on kortisonivoiteita ihotautilääkearsenaalissa -
4 eri vahvuutta. Hydrokortisoni on se miedoin.
Jos lapsella on lievä atooppinen ihottuma, -
niin hydrokortisonivoidetta ei missään tapauksessa pidä pelätä.
Jos lääkäri määrää vahvempaa voidetta, esim. 2-ryhmää lapselle, -
niin sitäkin pitää käyttää, jotta ihotulehdus saadaan kuntoon.
Sitten ryhdytään -
näihin ennaltaehkäiseviin jatko- hoitovoiteluihin, -
suojaamisiin ja semmoisiin. Nythän meillä on ollut -
atooppisen ihottuman hoidossa jo ainakin yli 10 vuotta -
tämmöisiä immunomodulaattori- voiteita.
Ne ovat tietyntyyppisiä ihon tulehduksen vähentäjiä.
Niitä voidaan käyttää erityisen hyvin -
jatkohoitotilanteessa. Ei päästetäkään ihon tulehdusta pahaksi, -
vaan esim. pari kertaa/vko käytetään immunomodulaattorivoidetta -
ja sitten perusvoidetta, niin iho ei sitten pahenekaan.
Kortisonivoiteet oikein käytettyinä ovat kuitenkin -
tietyssä tilanteessa ehdottoman välttämättömiä -
atooppisen ihottuman hoidossa. - Joo, ettei tarvitse pelätä, -
vaan voi käyttää ja katsoo, ettei ihan joka paikkaan sitä laita.
Kasvot, kaula, naisten nännipihat, -
taipeet vanhuksilla. Ne ovat herkkiä alueita.
Niihin ei vahvoja kortisonivoiteita pidä käyttää, -
mutta ammatti-ihmisen ohjeitten mukaan, -
(terveydenhoitaja/lääkäri) ihan huoletta uskaltaa niitä käyttää.
On hyvä, kun meillä on nämä kortisonivoiteet.
Ne ovat loistavia ja suht. nopeasti voidaan saada tuloksia.
Tämä atopia on tavattoman yleinen.
Milloin tarvitaan erikoislääkäriä? Voitko ihan lyhyesti kommentoida?
No, silloin kun omat tai yleislääkärin hoito-ohjeet eivät auta.
Jos on mahdollista päästä erikoislääkäriin...
Atooppinen ihottuma on kutisevana inhottava vaiva.
Ilman kutinaa ei ole atooppista ihottumaa.
Jos kutina häiritsee esim. yöunta, -
niin sitten suosittelisin lääkäriä ja erikoislääkäriä.
Kiitos tästä ja jatkamme ensi osiossa enemmän -
aikuisten sairauksista ihotautien erl. Terttuliisa Ahokkaan kanssa.
Kiitos mukanaolosta.
Meidät on kaikki luotu Jumalan kuviksi.
On tärkeää huolehtia terveydestään ja näin ennaltaehkäistä sairauksia.
Auta tukemalla tätä ohjelmaa.
Voit soittaa numeroon 0600-10077.
Puhelu maksaa noin 10 euroa ja olet tukemassa tätä toimintaa -
kaikkien meidän yhteiseksi parhaaksi.
Tekstitys: Tuula-Riitta Virrankare