SAMTAL
Välkommen till programmet.
Vår gäst är politikern och världsmästaren i gång, Sari Essayah.
Vi ska bland annat tala om livet som kristen i riksdagen.
Sari Essayah, välkommen. Trevligt att du kunde komma.
Får jag dua dig? - Absolut.
Du har nu två år varit kristdemokraternas ordförande, -
varit partiets presidentkandidat och -
ditt partis representant i Europeiska folkpartiets grupp.
Strävade du efter detta när du gick med i politiken?
Du har uppnått ganska mycket.
Nej. Jag kom med -
för att jag var intresserad av gemensamma saker -
inte med partipolitik, helt enkelt som klassens och elevkårens ordförande.
Då lade min studiehandledare märke till mig och -
frågade om jag ville representera ortens unga i kommunalpolitiken.
En ungdomslokal höll på att byggas, jag var tjugo år och var -
intresserad av vilka fritidsaktiviteter ungdomarna på min ort kunde ha.
Jag gick med för jag ville ta itu med gemensamma saker.
Partipolitiken kom med först när jag kommit till tro och -
funderat på vilka värderingar jag ville befrämja i samhället.
Då kom dåvarande Kristliga Förbundets lokala representanter -
och bad mig med i kommunalpolitiken.
Jag ville driva den egna ortens och gemenskapens ärenden -
utan så att säga några karriärpolitiska mål.
Sedan gick du vidare till rikspolitiken och dessa uppgifter.
Har du bara tagit vara på tillfällena när de dykt upp?
Jag har tydligt känt Guds ledning.
Allt har öppnat sig an efter att min erfarenhet och kunskap har ökat.
Man kan säga att det gått steg för steg -
till olika områden och jag har upplevt det som en kallelse.
Fantastiskt. Du är också medlem i Internationella Olympiska Kommittén.
Det är säkert ett erkännande för din insats inom politik och idrott.
Du är världs- och Europamästare i gång.
Vad har din framgång i både politik och idrott fordrat?
Det måste ha fordrat en ihärdig och målmedveten inställning.
Långsiktighet och ork att jobba.
Uthållighetsidrott fordrar många kilometer och -
att man är redo att ensam jobba rätt så mycket.
Politiken å andra sidan är ett lagspel -
där ingen ensam kan åstadkomma något.
Man kan säga att dessa två delområden -
på ett fint sätt kompletterat varandra.
Ja, det är fint att du fått lära dig lagspel.
Du har också nämnt att uthållighetsgrenar -
jämfört med andra grenar fordrar mycket att man orkar ensam.
Har detta gett kraft till politiken även om den är ett lagspel?
Vilka resurser eller vilka redskap har uthållighetsidrotten gett dig?
Att sätta upp mål och delmål och sträva till att uppnå dem.
För alla som idkar tävlingsidrott är också ett av det viktigaste -
att lära sig lida nederlag.
Att lära känna sina gränser och komma tillrätta med besvikelsen.
Och att också komma över den -
är kanske den viktigaste lärdom idrotten ger barnen.
Ofta talas det om segern -
men jag skulle säga att lära sig bearbeta känslorna vid nederlag -
och besvikelse kanske är något ännu viktigare som idrotten ger.
Det stämmer för om man förlorar och lamslås -
kommer man inte vidare i något.
Du kom till tro som ung.
Hur förändrades ditt liv då och en hurdan vändpunkt var det?
Jag studerade och idrottade redan då så i det avseendet -
förändrades inte så värst mycket till det yttre men -
inom mig väldigt mycket.
Jag visste att jag alltid kan vända mig till Jesus i livet.
Såväl i glädje som i nederlag.
Å andra sidan, att på djupet lära sig -
något om Guds nåd som bär mitt i allt.
Det har varit en resurs och revolutionerade min världsbild.
Genom min omvändelse förändrades min syn på världen -
och jag började strukturera livet annorlunda.
Vilket ögonblick eller vad var det -
som fick dig att besluta dig för att att ge ditt liv till Jesus?
Jag gick genom ganska lång process.
Som barn gick jag i söndagsskola och -
deltog i konfirmandundervisningen t.o.m. som hjälpledare men -
hela tiden visste jag innerst inne att något fattas.
När man frågade mig om jag var troende -
kände jag mig en aning besvärad.
Jag trodde nog på Guds existens -
men visste inte riktigt vad Jesu betyder -
och vad Jesus gjort också för min skull.
När jag under studietiden deltog i ungdoms- och studentkvällar -
började jag förstå mer av Guds nåd i Jesus Kristus.
Det jag under konfirmand- undervisningen lärt mig utantill -
om oförtjänt nåd träffade nu mig själv -
och jag förstod att Jesus dog också för mina synders skull -
och att i Honom har jag förlåtelse och hopp om ett evigt liv.
Det var det som var så omvälvande.
Om vi tänker på dina nuvarande uppgifter och arbete -
och att du satt i EU-parlamentet med mycket ansvar -
så hur stöder troslivet din vardag som kristen politiker?
Hur hjälper och leder Gud dig?
I vardagslivet upplever jag Guds ledning -
genom bön och bibelläsning.
När jag möter olika människor blir det ofta tillfälle -
för mig att dela med mig något om tron och -
vara en nästa för andra.
Man kan alltså säga att i allt.
"I honom är det vi lever och rör oss och är till" -
som det står i Bibeln. Tron är luften vi andas och -
den bär genom allt.
Ibland när jag för mig själv tänkt på saker -
har jag funderat på för vem det är jag tänker mina tankar.
Det är nog för Gud. Gud är i allt.
Ja, du har också ett evangelisthjärta som vill berätta.
I politiken är det kanske lätt där alla har sina värden de för fram.
Det är kanske lättare att där säga att man är kristen?
Jag ska strax fråga det men du har synts i offentligheten -
redan tidigare som idrottare.
Har det varit lätt att offentligt tala om din tro?
Du har säkert blivit tillfrågad om den.
Det har inte alltid varit lätt.
Jag har varit rädd för sådana reaktioner att -
någon tänker att jag skryter med mitt bättre liv eller bättre jag.
Att man tänker att jag låtsas vara en bättre människa.
Evangelisten ser att också en "syndasäck" som jag duger åt Jesus.
När nåden är till för mig så varför inte också för dig?
Jesus har samma kärlek och nåd till ditt liv som till mitt.
I viss mån har jag alltså haft dylika tankegångar -
och kanske varit rädd att -
det skulle uppkomma tankar om att jag låtsas vara bättre.
- Att verka skenhelig. - Ja.
Hur har du kommit över det och när har det varit lätt att berätta?
Ofta sker det nog genom mina egna tabbar -
och jag förstår att jag faktiskt -
behöver Jesus i allt i vardagen.
På så sätt kan man lätt hitta exempel ur det egna livet -
och märka att man är helt beroende av Guds nåd.
Genom det blir jag uppmuntrad till att -
berätta också för andra.
Ibland har jag en känsla av att när vi talar till andra -
om Jesus och vårt liv kunde det kanske vara bättre att -
tala om misslyckanden och blessyrer.
Möjligen visar det mycket bättre -
djupet i Guds nåd och evangeliets glädjebudskap -
än det att vi berättar hur fint allt är i vårt liv -
och hur strålande och bra allt går.
Kanske hellre om hur beroende vi är av nåden.
Ofta tydliggör det bättre nådens betydelse för andra.
Att vara äkta.
Det tror jag Gud först och främst väntar Sig av oss.
Att jag är den jag är.
Kristdemokraterna vill driva familjens sak.
Du har själv make och två döttrar och -
ni har tillsammans upplevt allt det som hänt i ditt liv.
Ni flyttade tillsammans till Bryssel och tillbaka.
Vad har hållit ihop er familj under alla dessa förändringar och -
och vad håller er nära varandra?
Det är nog den ömsesidiga kärleken, -
gemensamma värderingar och attityder.
När vi flyttade till Bryssel sade jag till familjen att -
vi alla står inför helt nya saker i ett främmande land -
och ett nytt språk och alla möter vi utmaningar.
Såväl barnen i skolan som jag i mitt nya arbete.
Vi måste stöda varandra så att vi hemma varje kväll -
får lätta vårt hjärta och vara tillsammans.
Jag tror att det har varit sådant -
som burit vår familj i de olika situationerna.
Också det att vi kunnat be till- sammans är en väldigt fin sak.
När något händer håller vi familjemöte -
och ber tillsammans.
Har du som mor till två döttrar velat vara ett exempel -
på en stark kristen kvinna som kan -
påverka och göra gott här i världen?
- Det är svårt att säga. - Berätta hurdant exempel du velat ge.
I alla fall har jag velat uppmuntra dem -
till att modigt leva som kristen, -
vara den man är och att inte på något vis behöva skämmas -
över det att man följer Jesus.
Vi vet att det särskilt under tonåren inte är så lätt att -
på skolgården bekänna sig vara en Jesu efterföljare.
Min önskan har varit att kunna förmedla något sådant.
Och att också att man får vända sig till Gud i livets alla frågor -
och att Jesu kärlek och nåd bär.
Dylika saker har jag velat ge mina barn i vardagen.
Du står nu på våren 2019 inför ditt första riksdagsval -
som ordförande och åtminstone EU-valet.
Hurdant är Sari Essayahs KD på väg till riksdagsvalet?
Ett parti med stark värdegrund -
som idkar politik inom olika sektorer som ett allmänt parti.
De år jag tillbringade i Europaparlamentet -
klarnade det för mig vad kristdemokrati är -
när jag mötte kristdemokrater från andra länder.
Människovärdet står centrum.
Det bärande är den kristna människobilden i ideologins centrum.
När vi ser varje människas värde -
uppstår värnandet om människolivet och -
det är orsaken till att handikappade, åldringar, långvarigt sjuka, -
barn, unga och samhällets sämre lottade -
står i centrum av vår ideologi.
Ja, det talas mycket just om människovärdet -
så de är faktiskt viktiga frågor.
Skulle du ha velat utveckla partiet mer i europeisk riktning -
och på sätt och vis ta modell -
av de europeiska kristdemokratiska partierna?
De kristdemokratiska partierna är rätt så lika runtom i Europa -
där betonas också familjen jämsides med människovärdet.
Man anser att familjen frambringar de viktigaste välfärdstjänsterna -
som samhället kan stödja t.ex. genom -
närståendevård eller bidrag till barnens hemvård.
I samhället mår vi precis så bra som familjen mår.
Detta betonas mycket starkt särskilt -
i de sydeuropeiska kristdemokratiska partierna.
Så har vi den sociala marknadsekonomiska modellen, -
d.v.s. att arbete och företagsamhet hedras.
Den sociala marknadsekonomin innebär -
att även de svagare tas om hand.
Om någon inte genom eget arbete -
kan försörja sig vill vi dela med oss -
och ta hand om de sämre lottade.
En fjärde förenande sak inom krist- demokratin är subsidiaritetsprincipen.
Därför vill vi t.ex. inte inom Europaunionen bygga -
en förbundsstat eller öka byråkratin -
för vill vi hålla beslutsfattandet nära de människor det berör.
Enligt enkäter och observationer -
har finländarna distanserat sig från den kristna tron.
Även om det finns kristna också i andra partier är KD, -
de som säger sig vara det kristna partiet. Så ser det i alla fall ut.
Hur är det det alls nuförtiden möjligt att -
föra fram kristna värden i samhället?
Vill du kommentera om KD har lagt rabarber på de kristna värderingarna?
I Finland finns inget kristet parti men ett kristdemokratiskt parti.
Varje ideologi baserar sig alltid på vissa värderingar -
och vi har tydligt sagt att -
vi utgår från Bibelns människobild som är centrum i vår ideologi.
Alla de saker jag tidigare nämnde är en följd av det.
Det gläder mig alltid när jag märker att -
man i något parti stöder våra propositioner eller -
röstar i linje med oss gällande värdefrågor.
Under denna period har vi röstat om eutanasi och äktenskap.
Man kan konstatera att KD är det enda partiet med enhetlig linje -
där varje ledamot röstat mot eutanasi -
och för äktenskap mellan man och kvinna.
Inom andra partierna är splittringen rätt så stor -
och vissa har en helt annan syn.
I det avseendet kan man säga att vårt parti har en värdegaranti.
När man röstar på oss vet man vilken politik vi följer i dessa frågor.
Det finns ändå olika värderingar och -
kanske de flesta finländare -
inte nödvändigtvis vill följa alla Bibelns värderingar.
Man kunde kanske föreställa sig att -
de troende som strikt håller sig till Bibeln är en minoritet.
Hur kan man egentligen då föra fram dessa saker i riksdagen?
Värdefrågorna är naturligtvis centrala för oss -
men man kan säga att precis som vilka andra saker som helst.
Man kan väcka olika motioner och -
föra saken framåt genom lagförslag -
eller att genom alternativa budgetar visa på -
vad vi vill att allmänna medel används till.
Varför vi vill satsa t.ex. på åldringsvård -
eller att barnen kan vårdas hemma om familjen så önskar.
D.v.s. värderingarna kommer fram också i de finansiella besluten -
och förblir inte bara någon slogan.
De blir verksamma genom de politiska instrumenten och -
leder till debatter och vidare till omröstning, -
d.v.s. man röstar alltid om dessa frågor då -
det gjorts olika lag- eller budgetförslag -
eller skriftliga frågor som ministrarna måste besvara.
I riksdagen kan man verka också genom olika intressegrupper.
Jag själv leder en religions- och samvetsfrihetsgrupp.
Genom den vill vi påverka i samhället genom att -
påminna om hur viktig religionsfriheten är i Finland -
och att vi i dessa tider också bör hålla fast vid den.
Hurdan är då Guds ledning där?
Känner du att Gud leder er grupp som en helhet i vardagen?
Vi talade om en personlig Guds- relation men ser du en andlig ledning -
den Helige Andes ledning i riksdagen?
I riksdagen finns också andlig verksamhet.
Vi har t.ex. en bönegrupp som är till för hela huset, -
såväl för riksdagsledamöter som personal och politiska sekreterare.
Vi träffas en gång i veckan, läser Bibeln, ber, -
och sjunger ibland. Så har vi också -
den nationella bönefrukostens grupp -
som en gång i året anordnar en nationell bönefrukost -
dit förutom alla ledamöter, också representanter från media, -
näringslivet och olika kyrkosamfund inbjuds.
Vi har velat erbjuda en möjlighet att nationellt mötas -
och be för det finska folket.
Hur ser ni att det verkar? Ser man synliga resultat?
Jag skulle nog säga att t.ex. bönefrukosten -
har väckt mycket intresse för man vet att -
sådan verksamhet förekommer också annanstans i världen, speciellt USA.
Också sådana ledamöter -
som lite tveksamt undrat vad det är fråga om har -
blivit vetgiriga på internationella nät- verk och den utbredda verksamheten.
Många har blivit rätt så överraskade.
När jag var med i EU-parlamentet ledde jag en bönegrupp där -
och såg hur denna böneverksamhet -
har spridit sig i många europeiska länder.
I alla fall då fanns det 17 länder -
av EU:s dåtida 28 som hade en egen -
nationell bönegrupp i parlamentet.
Böneverksamhet försiggår på många olika håll i Europa.
Fint. Du nämnde religions- och samvetsfrihetsgruppen.
Vad anser du är allra viktigaste att veta om den?
Vad är det allra viktigaste i dess arbete?
Givetvis vill vi att den kristna trosfriheten fungerar -
men att andra människor också har frihet att tro eller låta bli.
Vilken är gruppens viktigaste uppgift?
Det är nog den positiva religions- frihetens förverkligande i Finland.
En stor sak som förverkligades genom gruppen var att -
man hos oss fortfarande i daghem och förskolor -
firar de traditionella kristna festerna och att man har rätt att fira dem.
Det baserar sig på grundlagsutskottets utlåtande att -
sångerna "Av himlens höjd", "Den blomstertid" o.s.v. -
hör till det finska kulturarvet och -
fortfarande kan sjungas i skolor och förskolor -
utan att det gör festen till ett religionsutövande.
Och att det fortfarande är möjligt att -
man med dagisbarn kan gå i kyrkan och be bordsbön -
om man informerat hemmen och frågat föräldrarna.
För barn som inte tillåts delta anordnas annan verksamhet.
Men det var nära att man i Finland -
höll på att gå över till en negativ religionsfrihet -
d.v.s. att om det inte passar alla får inte heller majoriteten göra det.
I detta ärende jobbade gruppen hårt.
Vi fick bra stöd av Kyrkostyrelsen -
för att barnens religionsfrihet skulle få förverkligas -
på ett positivt sätt i ett kristet land.
Ja, och det är verkligen viktigt för många helt vanliga finländare.
I EU var du Israel- delegationens medlem -
och Israel har alltid stått ditt hjärta nära.
Vad anser du om Finlands och Israels relation?
Finns det något man kunde förbättra?
Den inbördes relationen har säkert inga problem -
men givetvis kunde vi göra mera.
Handels- och kulturutbytet kunde utökas och -
ett område där vi har gemensamma intressen och kunnande -
är forskning och utbildning.
Finlands PISA-resultat och grundläggande utbildning -
kan ge något till Israel -
medan deras högskolekunnande och mängden av nobelpris -
säkert kunde utnyttjas i Finland.
I det avseende önskar jag att -
ett positivt samarbete kunde utvidgas i framtiden.
Givetvis finns det fall där utvecklingsbiståndsmedel -
gått till fostran till hat och det har väckt frågor i riksdagen.
Vi har frågat ministrarna hur detta är möjligt -
och sagt att det måste upphöra.
Fastän det inte finns några problem i våra inbördes relationer -
finns det ändå vissa saker som noggrant bör granskas.
Om du från din utsiktsplats andligt ser på Finland -
hurdant är då läget i Finland? Ser du tecken på väckelse i framtiden -
när du ser på det från beslutsfattarnas plats?
I Finland finns det väldigt många troende i församlingar, -
i små grupper och inom kyrkosamfund som ber för finländarna och -
vi har andlig verksamhet av olika slag.
Men jag märker att man försöker städa ut -
andlighet och kristlighet ur offentliga utrymmen.
Man tänker sig att det skulle finnas värdeneutrala -
offentliga utrymmen fria från värderingar.
Sådant finns inte.
Om vi börjar sopa undan alla kristna värderingar -
som burit oss i århundraden går det verkligen illa för vårt samhälle.
De kristnas uppgift är att be att vi skulle ha -
beslutsfattare som försvarar kristna värderingar -
och också minnas att rösta på sådana.
Överhuvudtaget sörja för att samhällets värdegrund skulle få bestå.
Klart. Låt oss be för Finland och dess beslutsfattare.
Det ska vi göra.
Tack, Sari för samtalet. Välsignelse i din viktiga uppgift.
- Tack.
Vi hörde just hur vi alla kan stödja kristna värderingar i vårt samhälle -
och för egen del sprida Guds rike.
Kom också du med i detta arbete!
Stöd TV7! I Finland ring 0600 10070. Samtalet kostar ca. 12 euro.
Stöd Himlen TV7! I Sverige: Korsets stöd, PG 97572-2
Swisha din gåva till 123 677 9300
Tack för ditt stöd!
Översättning: Carl Westermarck Himlen TV7