Toora käsud kehtivad ikka veel
aga ainult vastavalt Jeesuse õpetusele
Gershon Nerelin Iisrael
Sel korral on teemaks hingamispäeva ehk sabati pidamine. Siin minuga
koos istub Gershon Nerelin. Shalom! - Shalom! Tere tulemast!
- Gershon, kas Uus Testament räägib midagi esimese päeva kohta?
Jah, me loeme nädala esimese päeva kohta Ilmutuse raamatust, kus on
väga huvitav lõik. Ilmutuse 1:10. See räägib evangelist Johannesest,
kui ta oli Patmosel. Johannes ütles, et ta oli Issanda päeval vaimus. Ta
ütles: "Ma oli vaimus Issanda päeval ja kuulsin oma selja taga suurt,
otsegu pasuna häält, mis ütles..." Siin evangelist Johannes räägib
oma isiklikust kogemusest. Isiklikust kogemusest, mis temaga juhtus Issanda
päeval. Issanda päeva all mõistetakse tänapäeval ülestõusmist. Ülestõusmise
päeva kuna me teame kindlalt, et Issand Jeesus tõusis üles pühapäeval.
Tõusis surnuist üles nädala esimesel päeval. Aga, seda pole märgitud Uues
Testamendis kui ametlikku käsku asendada sabat kuna me teame, et
kui meie Issand Jeesus tahtis õpetada midagi, tegi ta seda väga selgelt.
See oli ilmne, see polnud ebaselge kui meie Issand Jeesus tahtis meile
õpetada midagi, tegi ta seda väga- väga selgelt. Aga sabati puhul, me
ei leia ühtegi ametlikku muudatust sabati kohta.
- Kas Issanda päeval on ka teine tähendus?
- Me võime lugeda Uuest Testamendist, et Issanda päev pole ainult
ülestõusmine, nädala esimene päev. Issanda päev, mis on heebrea keeles
Jomadunai, viitab kogu ristiusu-maailma hõlmavale ajale. Ja see on epistlis
korintlastele. Et Issanda päev viitab mingile tuleviku päevale, mingile
tulevasele sündmusele ja mitte ilmtingimata nädala esimesele päevale.
Ja meil on märge esimesest nädalast, mil apostel Paulus näiteks palub
kogudusel valmistada kingid, annetus juutide jaoks selleks ajaks kui nad
kohtuvad nädala esimesel päeval. Aga jälle, jälle on see isiklik põhjus,
isiklik sündmus - korjandus juutide jaoks, Juudi usklike jaoks. Aga me
ei näe siin üldistamist igaühe ja kõigi jaoks, et muuta 7.päeva sabatit
pühapäevale. - Mis päeval pidasid apostlid ise
sabatit? - Kui ma võtan näiteks apostel Pauluse,
siis nagu mina aru saan siis Paulus pidas sabatit. Ta oli juut, kes pidas
kinni sabatist. Kindlasti siis, kui ta oli juutide hulgas. Kindlasti
siis, kui ta oli Jeruusalemmas, kui ta oli juudi ringkondades, kuna ta
pidas kinni Toorast. Seda me võime lugeda Apostlite tegude raamatust,
et ta oli Toora järgija ja see oli selge tema jaoks. Ta polnud saanud
mingit käsku, mis oleks muutnud sabati pühapäevaks. Minu jaoks on
selge, et Paulus pidas sabatit, 7. päeva sabatit ja mitte pühapäeva.
- Paljudele inimestele võib tunduda hingamispäeva pidamine laupäeval
pühapäeva asemel nagu juudi legalism. Mida sina ütled selle peale?
- See on valesti mõistetud minevikus ka kirikus, isegi varajases paganate
kirikus, et sabati järgimine on juudi legalism. Aga see pole juudi legalism
kuna kogu küsimus on selles, mis on shavuot, verb shavuot tähendab töö
lõpetamist. See on selle tähendus, shavuot tähendab mitte tööd teha.
Ja me loeme selle kohta juba enne kui juudi rahvast üldse eksisteeris.
Esimeses Moosese raamatus me loeme nädala seitsmendast päevast, kui
Issand puhkas peale kuut loomise päeva. Ta võttis seitsmenda päeva
puhkamise jaoks. Issand, ma usun, et see oli Jeesus, kes lõi selle
maailma enne oma inkarnatsiooni. Tema ise puhkas seitsmendal päeval,
enne veel kui Iisrael eksisteeris. - Milline on sinu nägemus, millist
päeva peaksid kristlased pidama puhkamise päevaks?
- Tänapäeval see pole tegelikult probleem, kuna paljudes kristlikes
maades inimesed töötavad ainult viis päeva nädalas, mõnikord isegi
neli päeva nädalas. Nad on vabad sabatil ja pühapäeval. Kui nad
tahavad sedasi, siis nad võivad pidada sabatit, ilma ühegi probleemita.
Ma ei teeks sellest suurt probleemi, ma ei nõuaks ega ootaks suurt
võitlust selle pärast, see ei peaks tekitama vaidlust. Aga ma ootan, et
mittejuudi usklikud lubavad juudi usklikel pidada sabatit. Ärge mõelge,
et me oleme legalistlikud, kuna me peame sabatit. Ärge mõelge, et me
oleme halvad usklikud seetõttu, et me peame sabatit. Kuna see on
legitiimne. Kirja järgi see on ok- teoloogiliselt pidada sabatit, kuna
Jeesus on sabati Issand ja sabat on Issanda päev. Meie, juudi inimesed,
peaksime olema aktsepteeritud kui sabati järgijad ja mitte kritiseeritud
selle pärast. Kuna kindlasti juudi usklikud ei peaks olema muudetud
paganate sarnaseks, juudi usklikel peaks olema lubatud säilitada oma
juudi identiteeti. Ma olen nõus, et meie, juudi usklikud ei peaks teisi
rahvaid juudistama, aga teised rahvad ei peaks ka meid muutma paganateks,
selle pärast mida me järgime. - Tegelikult peaksid siis juudi
usklikud tohtima olla samavõrd juudid kui Jeesus oli?
- Jah, ja see pole olnud selge kiriku ajaloos, kuna paljude sajandite
jooksul öeldi juudi usklikele, et te pole enam juudid - te olete
kristlased, teil pole vaja enam ühineda teie oma kogudustega, liituge
kristlike paganate kirikug. Ja mis juhtub? Väga kiiresti kaotavad nad
oma juudi identiteedi. Kahjuks eksisteerib selline lähenemine ka
tänapäeval. Kirik ootab, et juudid liituksid paganate kirikuga ja kaotaks
oma juudi identiteedi. See on vale. Mul pole kahtlustki, et see on vale,
kuna Jumal säilitab Iisraeli ja juudi usklikke nagu erinevaid, mitte
paremaid, vaid erinevaid, kindla funktsiooniga erilise rolli jaoks.
Ja uuesti ma kordan, põhimõte on, et juudid ei peaks juudistama paganaid
ja paganad ei peaks juute paganateks muutma.
- Aitähh Gershon! - Võta heaks!
Tõlge: Ülle Kapanen