"Toora käsud kehtivad ka tänapäeval,
aga ainult Jeshua õpetuste kohaselt."
GERSHON NERELI IISRAEL
Meil on kaks impeeriumi: Rooma ja Bütsantsi.
Millal sai Rooma impeeriumist Bütsants?
Rooma impeerium jagunes kaheks. Suur Rooma impeerium
Suurbritanniast läände kuni Iisraelini välja
jagunes ja Ida-Roomaks, kus asus Türgi linn Istanbul,
nimetati Bütsantsiks. Linna algne nimi oli Byzantion.
Ida-Rooma keiser oli 4. sajandi alguses Konstantin Suur.
Ta vahetas Byzantioni linna nime Konstantinoopoliks.
Kogu Ida-Rooma keisririiki nimetati kreeka keeles Bütsantsiks.
Idas kasutati peamiselt kreeka keelt, läänes jäädi ladina keele juurde.
Eretz Yisrael oli Ida-keisririigi võimu all.
Mis sai Jeruusalemmast Bütsantsi võimu ajal?
Jeruusalemmast sai bütsantsi linn, ristiusku keisri Konstantini ja
tema ema Helena huvi keskus. Nad hakkasid ehitama kirikuid
ja linnast sai kristlasteest palverändurite keskus.
Linnas oli väga vähe juute.
Ajaloolane Eusebius, kes oli piiskop, rääkis meile,
et linnas olid veel mõned juudi kristlased,
aga ka teised juudid. Huvitaval kombel on
juutide arv linnas väike.
Miks Bütsantsi riigikirikut nimetatakse vahel triumfi kirikuks?
Triumfi kirik tähendab võidukat kirikut, sest 4. sajandi alguses
sai ristiusust ametlikult riigiusk Konstantin suure algatusel.
See juhtus peale 3 sajandit kestnud tagakiusamist.
Alguses toimus tugev tagakiusamine kiriku vastu.
4. sajandil muutus kirik võidukaks, sellest sai juhtiv religioon
Rooma impeeriumis.
Aga reaalsuses võidukas kirik eemaldus kiiresti oma juudi juurtest.
See hakkas rõhutama hellenistlikke traditsioone, millest räägime
pisut hiljem. Toimus ka triiv Jeruusalemmast teistesse
linnadesse. Jeruusalemm, emakirik, juudi kogudus,
usu keskus, viidi üle peamiselt Rooma.
Ka Konstantinoopolisse, Aleksandriasse ja Antiookiasse,
mida nimetatakse partiarhaalseteks linnadeks, aga peamiselt viidi
kirik Rooma, sest seal olid paavstid ja Rooma piiskop.
Seal kirik arendas välja Peetruse hegemoonia õpetuse.
Rooma hegemoonia-Rooma piiskop ja Rooma paavst
panid sellele aluse, põhinedes Matteuse evangeeliumis leiduvale
tõotusele, et Peetrus on piiskoppide prints ja paavstid
on Peetruse pärijad.
Võim nihkus vaikselt Jeruusalemmast Rooma.
Rooma tutvustas inimestele oma apostellikku autoriteeti.
See tähendas, et ainult Roomal on võim määrata preestreid,
õpetajaid, juhte. Kõik teised pidid järgima Rooma õpetust.
Rooma ei tahtnud omada väga tugevat juudi tausta.
Mida see tähendas juudi usklikele?
Juudi usklikud hakkasid nägema uut reaalsust,
kus kirikust sai paganlik, juutidest sai vähemus
ja enamuse moodustasid mittejuudid.
Uus paganate enamus aretas teooria, et kirik on uus Iisrael,
tõeline Iisrael, mis asendab füüsilist Iisraeli.
Kirik tahtis asendada ka juute.
Juutidele see ei meeldinud, aga neil polnud valikut.
Millal Bütsantsi võim Iisraeli üle lõppes?
Bütsantsi võim Iisraeli üle jõudis lõpule, peale ligi 300 aastat,
7. sajandi keskel. Moslemid vallutasid maa,
Jeruusalemma linna, aastal 638.
Toimus araabia moslemite sissetung, linna vallutamine kaliif Omari juhtimisel.
Tema nime kannab tänapäeval Templimäel olev Al-Aqsa mošee.
See muutis reaalsust. Maad valitsesid moslemid,
kreeka keel vahetus araabia keele vastu.
On olemas tõendeid ka araabiakristlastest.
Aga sellest, mis juhtus Jeruusalemmas moslemiperioodil, me räägime hiljem.
Aitäh, Gershon.
Tõlge: Sanna Pitko