"Toora käsud kehtivad, kuid ainult vastavalt Jeshua õpetusele."
Gershon Nereli Iisrael
Kuidas võtsid juutidest Jeshuasse uskujad vastu paganakristlased?
See oli juutide jaoks raske neid aktsepteerida,
kuna Iisrael hoidis enamasti paganatest eemale.
Mittejuutidest mõeldi kui paganatest ja tihti ka kui vaenlastest.
Kuna paganad kummardasid teisi jumalaid.
Nii et juudid pidid oma mõttemaailma uuendama, et mõista,
et paganad on läbi Kristuse nende vennad ja õed.
Apostlite tegudes on lugu sellest, kuidas Siimon Peetrus veendus selles,
et ta peab külastama ühte paganat ja temaga koos sööma,
mida juudid vältisid ja tänaseni teatud paikades väldivad.
Jumala plaani kohaselt soovis Peetrus purustada seina,
mis oli seni olnud juutide ja mittejuutide vahel.
Siimon Peetrus oli Jaffas.
Peetrus ehk Keefas oli samuti seal ja magas keskpäeval.
Järsku unes nägi ta nägemust, kus lina laotati laiali ning selle
seest tulid kõiksugu loomad ja linnud, ka need loomad,
mida juudid ei söönud. Ja Issand ütles: "Tapa ja söö!"
Peetrus ei tahtnud seda teha, kuid Jumal julgustas teda, öeldes:
"Ära pea rüvedaks seda, mida Issand on pühitsenud."
Kui ta siis oma unest ärkas, leidis ta majas olevat
külalised Kaisareast, ühe armee ohvitseri,
kes oli tõsiusklik ja juutidega heades suhetes. Tema sai taevase käsu
kutsuda Peetrus endale külla, et saada teada rohkem evangeeliumist.
Kui see pealik siis Peetruse endale külla kutsus, mõistis ta,
et äsja nähtud unenägu tähendaski seda, et ta peab pealikku külastama.
Kui ta siis rooma väepealiku Korneeliusega kohtus,
kuulutas Peetrus talle. Selle tulemusena sai Korneelius koos perega päästetud,
võttes vastu kuulutuse Jeesusest.
Nad kõik ristiti. Peetrus istus ja sõi koos nendega,
olles seeläbi osaduses.
See oli alguspunkt, mis hakkas murendama seina
juutide ja mittejuutide vahel.
Kuna nad sõid koos ja olid osaduses.
Kuidas see siiski juhtus, et hiljem hakkasid paganakristlased end
juudikristlastest ise eraldama ja eemale hoidma?
Üsna ruttu tekkis olukord, kus enamik kristlasi olid mittejuudid,
kes olid hellenistliku kultuuri mõjutustega.
Nemad eemaldusid juutidest, kuna osad juudid ei võtnud vastu
õpetust Jeesusest, neid peeti hereetikuteks.
Osalt tuli juudivastane suhtumine ka poliitilistest põhjustest-
pealinn kolis Kaisareast Euroopasse, Rooma.
Mis muutused viidi läbi, et lahutada juudi kogudus paganate kogudusest?
Mis juhtus oli see, et Rooma paavst tegi ettepaneku muuta heebrea
kalendrit nii, et kalender, mida varem peeti kuu faaside järgi, piibellikku,
peetaks nüüd päikese liikumise järgi (Gregoriuse kalender).
See kõik algas paasapüha festivali tähistamisest,
II Moosese raamatu alusel.
Käsk oli pidada paasapüha 1. kuu 14. päeval, niisanikuus.
Mitte alati ei langenud see püha pühapäevale.
Paavst arvas, et ülemaailmne kogudus peaks pidama paasapüha pühapäeval,
viidates Kristuse ülestõusmisele.
Kui tähistada ülestõusmispühi vaid pühapäeval,
mitte viidates paasapühale, siis pidi selleks loodama uus süsteem.
Toimus lõhenemine Ida, juudi ja Lääne koguduste vahel.
Lääne kogudused lõpetasid paasapüha pidamise,
keskendudes ülestõusmispühade pidamisele pühapäeval.
Kui mõistame seda, siis näeme, kuidas see mõjutas ka kalendrit
ning põhjustas lõhenemise juutide ja paganate vahel, kes uskusid Jeshuat.
Kas selline asendus, tähistada kristlikku ülestõusmispüha juutide paasapüha
asemel viis lõpuks välja asendusteoloogiani?
Kui nad hakkasid paasapüha pidustuste traditsiooni muutma,
mis on muide väga messiaanlik, see on väga kristlik püha,
kuna keskendutakse paasatallele, Jumala Tallele.
See on väga messiaanlik sümbol.
Kuid kuid nad muutsid selle püha kristlikuks,
siis see oli küll samm lähemal asendusteoloogiale,
muutes paasapüha ülestõusmispühaks ja liikudes selle poole,
et paganakogudus justkui asendaks juudi kogudust.
Kas esimesed kogudused uskusid lõpuaega?
Jah, see on huvitav, et Keefas (Peetrus) ja Paulus elasid juba lõpuaegades,
arvates, et Jeshua tuleb tagasi nende eluajal,
niimoodi nad seda mõistsid ja ootasid.
Täna, 2000 aastat hiljem me näeme, et vahepealsed aastad pidid mööduma,
vastavalt Jumala plaanile.
Meie usume täna, et elame samuti lõpuaegade viimases faasis.
Apostlid elasid lõpuaegade esimeses faasis, meie aga viimases,
kuna ka meie usume, et Jeshua tuleb pea tagasi ja me peame
valvama ja olema valmis sel hetkel, kui Ta tuleb.
-Aitäh Gershon. -Palun.
Tõlge: Lemme-Getter Bogatkin