o
TORANS BUD GÄLLER FORTFARANDE
MEN ENDAST ENLIGT JESHUAS UNDERVISNING
GERSHON NERELS ISRAEL
Farao är ett exempel på en person, -
som ända från första början fattar ett beslut att välja sin egen väg.
Han valde djävulens väg.
2 Mosebok berättar att de visa männen i Egypten -
också gjorde många underverk.
Alltså hade de kraft. Varifrån fick de sin kraft?
De gjorde under i den ondes kraft.
Farao valde att vara på den ondes sida.
Han var inte villig att godkänna Guds plan med Israel.
Vår Gud vet allt. Han är allvetande.
Han vet allt från tidernas början till historiens slut.
I fråga om Farao Gud visste på förhand -
att Farao ville göra enligt fiendens vilja.
Gud beslöt att visa honom vems plan som går i uppfyllelse.
Faraos plan eller Guds plan?
Den tionde plågan gällde de förstföddas död.
Innan plågan kom berättade Gud för Israels barn -
hur de skulle skydda sig. Vad skulle de göra?
Gud befallde varje familj att ta ett lamm eller en get -
ett felfritt lamm eller en felfri get av hankön.
De skulle slakta djuret, ta vara på blodet, stryka dörrposterna med det.
Varje dörr skulle täckas med blodet före den sista plågan.
Varför måste blodet strykas på dessa specifika ställen runt dörren?
Då vi ser på dessa tre ställen vid dörrposterna -
kan vi föreställa oss två linjer.
En som är lodrät, uppifrån och ner -
och en vågrät, tvärs över.
Dessa två linjer påminner korset.
Alltså dessa ställen och linjer syftar på korset på Golgata.
Det står inte så skrivet, men jag tycker att man kan få tänka så.
Vi kan föreställa oss dessa två linjer som en symbol -
som redan i 2 Mosebok syftar på Jeshua och korset.
Lammet och blodet hör ihop med detta.
Så också betydelsen av namnet påsk, "gå förbi".
När det fanns blod på dörrposterna gick Herren förbi det huset.
Det är påskens betydelse: "gå förbi". Blodet räddade husets invånare.
Blodet hade en stor betydelse för befrielsen från Egypten, -
så också befallningen att stryka blod på dörrposterna i varje hus.
Är isopen nämnd i Nya Testamentet?
Apostel Johannes nämner att Jeshua på korset bad -
om att få något att dricka. Då doppade de surt vin -
på en isopstjälk och förde den till Hans mun.
Varför blir isopen nämnd i detta sammanhang?
Isopen är en mycket ödmjuk växt i Bibeln.
Den är en låg och ödmjuk växt i motsats till den ståtliga cedern.
Detta är rikt på symboler, därför att Jeshua ödmjukade sig.
Guds Son lämnade himlen och kom till jorden -
som en svag och ödmjuk människa.
Det är därför som Han kan säga: "Kom och följ mig, -
jag är ödmjuk. Kom till mig och jag ska skänka er vila."
Vad gjorde man med blodet i praktiken?
Efter slakten skulle man samla blodet i en skål.
Familjen skulle sätta blodet i en skål och ta en knippa isop.
Isopen skulle doppas i blodet och sedan ströks dörrposterna med den.
De tog blodet och strök det först hit på övre dörrträet -
och sedan strök de blodet på dessa båda dörrposter.
Sedan skulle de gå in i huset och stänga dörren.
Blodet fanns på dörrposterna och det beskyddade Israels barn.
Dörren var stängd och man riskerade sitt liv om man gick ut.
Vad är blodet symbolen för?
På den tiden var det inte klart.
Nu kan vi förstå att blodet syftade på framtiden, -
på Jeshua, på vår Herres blods beskydd.
Vad står det skrivet i evangelierna om lammet?
Det talas om lammet och om Jeshua i evangelierna.
Lammets blod är symbolen för Messias, Guds Sons, blod.
Johannes Döparen, då han talade om Jeshua, två gånger efter att ha sett -
Jesus i ödemarken, sade: "Där är Guds Lamm -
som tar bort världens synd."
Detta är mycket viktigt.
Han är Guds Lamm, som tar bort världens synd.
I Egypten var blodet till hjälp endast för Israels barn.
Blodet täckte dem och beskyddade dem. Och därför gick döden förbi.
Men i evangelierna täcker blodet från Guds Lamm -
hela världen, och inte endast judarna.
Jeshua kom första gången hit in i världen som Guds Lamm.
Jesaja 53 beskriver ett lamm, som förs bort att slaktas -
och som inte öppnade sin mun.
Detta är en profetia om Jeshua.
Johannes Döparen förstod det. Han pekade på Jeshua, som var -
Guds Lamm och som kom med förlåtelse och beskydd -
och nytt liv genom sitt blod på korset, för hela världen.
Uppenbarelseboken talar också om lammet.
Ordet "lamm" nämns i 30 verser i Uppenbarelseboken.
Men lammet i Uppenbarelseboken är annorlunda än det i evangelierna.
I evangelierna berättas om ett saktmodigt och ödmjukt lamm.
Men i Uppenbarelseboken berättas det om ett segerrikt Guds lamm, -
som sitter på Faders högra sida och regerar över jorden.
När hebréerna lämnade Egypten följdes de av en skara andra folk.
Fick dessa andra folk delta i påskmåltiden?
Främlingarna och hedningarna hade inte lov att äta påskmåltiden, -
därför att de var inte omskurna.
Israeliterna hade antagligen blivit omskurna, men främlingarna inte.
Det var frågan om en fysisk skillnad vid måltiden, och främlingarna -
tilläts delta i måltiden först efter att de blivit omskurna.
Det var detta som skilde dem åt.
Men senare, efter Jeshua, upphävdes denna skillnad, -
för den fysiska omskärelsen var inte längre viktig.
Jag menar, den var inte viktig ur frälsningens synvinkel.
Den var ännu ett viktigt tecken för judarna om förbundet med Abraham.
Men omskärelsen var inte längre viktig för frälsningen.
Det viktiga är hjärtats omskärelse.
Det är vad både judarna och hednafolken behöver.
Jeshua var den första som i själva verket förenade judarna och -
hedningarna, som nu kan ha måltid tillsammans, som en ny människa.
Översättning: Kirsti Reponen Himlen TV7